KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 17. marts 2008
om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af polyvinylalkohol med oprindelse i Kina og Taiwan og frigivelse af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told
(2008/227/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (herefter benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 9,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 19. december 2006 en meddelelse (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til Fællesskabet af polyvinylalkohol (PVA) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »Kina«) og Taiwan. Den 17. september 2007 indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1069/2007 (3) (herefter benævnt »forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af polyvinylalkohol med oprindelse i Kina. Hvad angår Taiwan, blev der ikke indført midlertidige foranstaltninger.
(2)
Som omhandlet i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told omfattede dumping- og skadesundersøgelsen perioden fra den 1. oktober 2005 til den 30. september 2006 (herefter benævnt »undersøgelsesperioden«). Hvad angår de relevante tendenser for skadesvurderingen, undersøgte Kommissionen oplysninger fra perioden fra den 1. januar 2003 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter benævnt »den betragtede periode«).
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3)
Efter beslutningen om at indføre en midlertidig antidumpingtold på importen af PVA med oprindelse i Kina og beslutningen om ikke at indføre lignende foranstaltninger over for importen fra Taiwan indsendte en række interesserede parter skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
(4)
Kommissionen intensiverede undersøgelsen vedrørende Fællesskabets interesser og gav undtagelsesvist brugere i papirindustrien, som er en vigtig brugersektor, der ikke tidligere havde samarbejdet, tilladelse til at indsende et spørgeskema for brugere.
(5)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at afslutte antidumpingproceduren vedrørende importen af PVA med oprindelse i Kina og Taiwan og frigive de beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(6)
De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra de interesserede parter blev undersøgt, og i de tilfælde, hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse dermed.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(7)
Den bruger i Fællesskabet, der nævnes i betragtning 16 i forordningen om midlertidig told, genfremsatte og uddybede sine argumenter med hensyn til udelukkelse fra anvendelsesområdet af en vis form for polyvinylalkohol (herefter benævnt »den omstridte vare«) med betegnelsen »NMWD PVA med lavt askeindhold«, som bl.a. indkøbes i Kina. Brugeren påstod, i) at Kommissionen ikke havde givet tilstrækkelige forklaringer på, hvorfor den mente, at den omstridte vare havde samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber som andre varer, der hører under varedefinitionen, og lagde desuden vægt på, ii) at denne vare har meget specifikke anvendelsesformål. Brugeren anførte endvidere, iii) at den omstridte vare efter brugerens opfattelse var en copolymer og derfor ikke hører under anvendelsesområdet.
(8)
Inden brugerens påstande behandles nærmere, skal det først bemærkes, at askeindholdet i PVA er en urenhed; jo lavere askeindhold, jo renere PVA. Desuden er begrebet »PVA med lavt askeindhold« subjektivt. Der findes ingen generel standard for askeindholdet, hvilket betyder, at producenterne har deres egne grænser for, hvornår PVA har lavt askeindhold. I praksis medfører dette store forskelle: Blandt de producenter, der indgik i undersøgelsen, varierede grænsen for PVA med lavt askeindhold fra et maksimalt indhold på 0,09 % til 0,5 %. Den pågældende bruger var ikke mellem de mest restriktive, og brugerens grænseværdi for askeindholdet vil derfor sandsynligvis blive betragtet som relativt højt af andre interesserede parter.
(9)
Den pågældende parts bemærkninger, som anført i betragtning 7 ovenfor, er blevet taget i betragtning og kan resumeres således:
i) Den omstridte vare har andre grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber
(10)
Kommissionen minder om, at den pågældende vares grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber blev midlertidigt fastlagt i betragtning 14 i forordningen om midlertidig told. Heri defineres den pågældende vare som en særlig form for harpiks med særlige tekniske parametre. Parametrene i denne varedefinition, som bruges til at skelne mellem den pågældende vare og andre former for PVA, vedrører viskositet (3 mPa-61 mPa, målt i 4 % opløsning) og hydrolyse (84,0 mol %-99,9 mol %).
(11)
De varer, der hører under varedefinitionen, omtales ofte som standard PVA-varer, hvilket betyder, at de kan fremstilles på en standard PVA-produktionslinje og at produktionsomkostningerne for disse varer er nogenlunde ens. Dette gælder ikke for de varer, der nok henhører under den pågældende KN-kode, men falder uden for varedefinitionen. De kan nemlig ikke fremstilles på en standard PVA-produktionslinje og forudsætter en anden produktionsteknologi og yderligere udstyr, og produktionsomkostningerne kan derfor variere meget. Varer, der ikke hører under varedefinitionen, har også meget anderledes egenskaber i forhold til de varer, der hører under varedefinitionen. Hvad angår viskositet og hydrolyse: i) Varer med lav viskositet er PVA med lav molekylevægt, som er vanskelige at håndtere, hvilket bl.a. resulterer i en lav produktion, hvorimod ii) varer med høj viskositet, som også er vanskelige at håndtere, anvendes til coating af glossy paper af høj kvalitet, som er en ganske særlig anvendelse, hvor uønskede revner, som ofte fremkommer, skal undgås; iii) PVA med en høj hydrolysegrad anvendes hovedsagelig til dette formål og iv) PVA med en lavere hydrolysegrad kan ikke opløses i vand eller danner ustabile opløsninger med vand. Sådanne varer anvendes især til fremstilling af suspensions-PVC, og ved høje temperaturer vil disse varer fraspaltes.
(12)
Brugeren påstod, at PVA til fremstilling af den PVB-harpiks, der er nødvendig til fremstilling af PVB-film, skal besidde seks meget vigtige egenskaber. Kombinationen af parametrene for disse seks egenskaber gør den omstridte vare enestående i forhold til alle andre PVA-varer på markedet. Under gennemgangen af denne påstand blev det da også konkluderet, at de tekniske specifikationer til visse formål kan være strengere end til andre. Det blev dog samtidig fastslået, at alle former for PVA, herunder standardvarer, der hører under anvendelsesområdet og som ofte refereres til som »standard-PVA«, har en unik kombination af egenskaber. Afhængigt af det valgte formål kan der vælges mellem PVA-formerne. Dette gælder ikke kun for den pågældende brugers anvendelse af PVA, men også for andre formål. Påstanden afvises derfor.
ii) Den omstridte vare påstås at have meget specifikke anvendelsesformål
(13)
Den pågældende bruger gjorde også indsigelser mod Kommissionens vurdering af markedet for PVA-brugere og påstod specifikt, at markedet for PVB-brugere varierede på mange punkter. Som allerede nævnt i forordningen om midlertidig told anvendte den pågældende bruger denne form for PVA til fremstilling af PVB, hvilket er den mest udbredte anvendelse i Fællesskabet, der udgør 25-29 % af PVA-forbruget og er den hurtigst voksende anvendelse, da der er en stadig større efterspørgsel efter PVB-film. På et lavere led i produktionskæden har undersøgelsen endvidere vist, at næsten 90 % af PVB, der fremstilles i Fællesskabet, således anvendes til fremstilling af PVB-film, som også er den pågældende brugers slutanvendelse (men det er ikke den eneste producent af PVB-film i Fællesskabet). Det bekræftes derfor, jf. betragtning 17 i forordningen om midlertidig told, at den interesserede parts specifikke anvendelse er en af de vigtigste anvendelser, som på grund af markedets størrelse, ikke kan betegnes som »ikke-standard«.
(14)
Hvad angår den påståede specifikke anvendelse, fremførte den pågældende bruger også, at den omstridte vare ikke kunne erstattes af andre former for PVA, hvilket skulle illustrere den specifikke slutanvendelse. I den forbindelse blev det først slået fast, at denne bruger ikke udelukkende foretager indkøb hos den pågældende kinesiske producent, men også har flere alternative kilder. I undersøgelsesperioden købte den pågældende bruger nemlig under 5 % af det PVA, som han påstod, skulle undtages fra anvendelsesområdet, af producenten i Kina. De resterende mængder PVA blev indkøbt fra tre andre producenter i tre forskellige lande. Det blev desuden fastslået, at selv om de fleste andre former for PVA, der sælges på markedet i Fællesskabet, ikke kunne anvendes som alternativ til den omstridte vare, kan den omstridte vare også anvendes til andre formål og sælges på markedet i Fællesskabet til priser, der ligger tæt på priserne for de andre former for PVA, der importeres fra Kina. På baggrund heraf afvises påstanden om, at den omstridte vare ikke kan erstattes af andre.
iii) Den omstridte vare er en copolymer og ikke en homopolymer
(15)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger påstod den pågældende bruger, at PVA med lavt askeindhold er en copolymer og ikke en homopolymer. Brugeren påstod, at denne form for PVA indeholder to byggesten. Dette blev undersøgt, og man fandt frem til, at PVA er et resultat af en oprindelig homopolymerisk polymerisering. Den efterfølgende hydrolyseproces er dog altid ufuldstændig (mellem 84,0 mol % og 99,9 mol %), og det kunne derfor påstås, at PVA indeholder to byggesten og kan betegnes som copolymer.
(16)
For at undgå misforståelser blev det fundet hensigtsmæssigt at præcisere den varedækning, som fastlægges ved forordningen om midlertidig told. Den pågældende vare defineres derfor endeligt som visse copolymeriske polyvinylalkoholer (PVA) baseret på en homopolymerisk polymerisering med en viskositet (målt i 4 % opløsning) på mindst 3 mPa, men ikke over 61 mPa, og en hydrolysegrad på mindst 84,0 mol %, men ikke over 99,9 mol %, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan, som normalt tariferes under KN-kode ex 3905 30 00.
D. DUMPING
1. Taiwan
(17)
Hvad angår Taiwan blev der ikke indført midlertidige foranstaltninger, da der, jf. betragtning 29 og 30 i forordningen om midlertidig told, ikke konstateredes dumping vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Taiwan.
(18)
Som nævnt i betragtning 30 i forordningen om midlertidig told er den eneste samarbejdsvillige virksomhed fra Taiwan, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd (herefter benævnt »CCP«), også den eneste eksporterende producent af den pågældende vare i Taiwan, og den tegnede sig for 100 % af Taiwans eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, jf. Eurostats oplysninger.
(19)
Begge fællesskabsproducenter, Kuraray Europe GmbH og Celanese Chemicals Ibérica S.L., påstod, at CCP havde foretaget dumping i undersøgelsesperioden og anmodede Kommissionen om en fornyet gennemgang af resultaterne vedrørende fastlæggelsen af dumping fra CCP’s side.
1.1. Råvareomkostninger
(20)
Begge fællesskabsproducenter påstod, at CCP’s produktionsomkostninger var meget højere end de omkostninger, som Kommissionen havde konstateret, da omkostningerne til vinylacetatmonomer (herefter benævnt »VAM«), som er den vigtigste råvare til fremstilling af PVA, var blevet undervurderet. De anførte i den forbindelse, at CCP’s leverandør af VAM er en forretningsmæssigt forbundet virksomhed. Som bevis for påstandene indsendte en fællesskabsproducent en undersøgelse af CCP’s PVA-virksomhed, som blev gennemført af et konsulentfirma, og en række publikationer om internationale VAM-priser.
(21)
De indsendte oplysninger blev gennemgået. En sammenligning mellem VAM-priserne i ovennævnte publikationer og de priser, der blev konstateret i forbindelse med undersøgelsen i Asien og Europa, viser klart, at priserne i disse publikationer var stærkt overdrevne. Desuden anføres det i publikationerne, at de offentliggjorte priser er skøn, at de faktiske markedspriser kan være højere eller lavere, og at de offentliggjorte priser bedst anvendes som vejledende priser. Selv om sådanne priser kan anvendes til overvågning af tendenser, afspejler de tilsyneladende ikke de faktiske priser.
(22)
Desuden har undersøgelsen vist, at den forretningsmæssigt forbundne virksomheds salg af VAM til CCP skete til priser, der svarer til dem, som leverandørens ikke-forbundne kunder skal betale, og at den pris, som CCP betalte for VAM, var i overensstemmelse med, hvad andre producenter betaler i Asien og især Japan.
(23)
De VAM-omkostninger, der er angivet i ovennævnte undersøgelse, var desuden baseret på, at CCP’s VAM-forbrug var højere, end det reelt er tilfældet. I betragtning af, at VAM-forbruget er baseret på en blanding af helt og delvist hydrolyseret PVA, fandt Kommissionen, at CCP’s faktiske forbrug var på niveau med andre producenters i både Asien og Fællesskabet under hensyntagen til de respektive varesortimenter.
(24)
Af de grunde, der er fremført i betragtning 20 til 23 ovenfor, blev det således konkluderet, at CCP’s VAM-omkostninger ikke var undervurderede, og påstandene i den forbindelse blev derfor afvist.
1.2. Andre omkostninger
(25)
På grundlag af omkostningerne i ovennævnte undersøgelse påstod en af de to fællesskabsproducenter, at andre omkostningselementer end VAM-omkostningerne var undervurderede i CCP’s produktionsomkostninger til fremstilling af PVA; dette gjaldt bl.a. forsyningsomkostninger, andre fremstillingsomkostninger og salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger. Der blev dog ikke fremlagt specifikke beviser for disse omkostningsoverslag i undersøgelsen.
(26)
De faktiske data, som blev efterprøvet ved et kontrolbesøg i CCP, blev gennemgået på ny, og det blev bekræftet, at dumpingberegningerne var baseret på de rigtige omkostninger. Påstanden blev derfor afvist.
1.3. Beregning af den normale værdi
(27)
En producent i Fællesskabet hævdede, at den normale værdi for CCP skulle have været beregnet for alle varetyper, da situationen på det taiwanesiske PVA-marked er speciel på grund af kunstigt lave priser især i forhold til de offentliggjorte priser for Asien; desuden gik hovedparten af salget på det taiwanesiske hjemmemarked til forretningsmæssigt forbundne kunder i undersøgelsesperioden.
(28)
Der er reelt ingen beviser for, at priserne på det taiwanesiske hjemmemarked kan betegnes som kunstigt lave. De offentliggjorte PVA-priser er kun meget generelle prisintervaller for Asien (undtagen Kina) som helhed uden anførsel af de pågældende varer eller varetyper og kan derfor ikke anvendes i en prissammenligning for Taiwan. På denne baggrund kan salgspriserne på det taiwanesiske hjemmemarked ikke betegnes som kunstigt lave. Hvad angår den påståede mangel på tilstrækkeligt hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder, bekræftes det, at salget til uafhængige kunder foregik i tilstrækkelige mængder til, at der kunne beregnes en normal værdi.
(29)
På grund af en påstået særlig markedssituation med kunstigt lave priser på PVA på det taiwanesiske marked hævdede samme fællesskabsproducent endvidere, at den fortjeneste, der blev anvendt i den beregnede normale værdi for CCP, ikke bør fastsættes i henhold indledningen til grundforordningens artikel 2, stk. 6.
(30)
Af de grunde, der nævnes i betragtning 28, er der ingen grund til, at den fortjeneste, der er fastsat i henhold til indledningen til grundforordningens artikel 2, stk. 6, ikke skulle være hensigtsmæssig i forbindelse med den beregnede normale værdi. Påstanden blev derfor afvist.
(31)
De interesserede parter blev informeret om ovenstående resultater og fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger. Kommissionen har ikke modtaget yderligere oplysninger fra fællesskabsproducenter eller andre interesserede parter, der kunne medføre ændringer i Kommissionens foreløbige fastlæggelse af dumping for Taiwan.
(32)
Ud fra det ovenstående bekræftes det, at den fastlagte dumpingmargen for Taiwan er mindre end 2 %, udtrykt i procent af eksportprisen, jf. betragtning 29 i forordningen om midlertidig told. Proceduren bør derfor afsluttes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 3, for så vidt angår importen af den pågældende vare med oprindelse i Taiwan.
2. Folkerepublikken Kina (»Kina«)
2.1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
(33)
I mangel af bemærkninger for så vidt angår markedsøkonomisk behandling og individuel behandling bekræftes betragtning 31-39 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.2. Referenceland
(34)
Begge fællesskabsproducenter, Kuraray Europe GmbH og Celanese Chemicals Ibérica S.L., gentog deres ønske om, at Japan vælges som referenceland for Kina i stedet for Taiwan.
(35)
De påstod, at Japan ville være et mere passende referenceland end Taiwan, da der er langt større konkurrence på det japanske PVA-marked end på det taiwanesiske marked, hvilket skyldes, i) at det taiwanesiske marked er domineret af den eneste taiwanesiske producent, CCP, hvorimod der i Japan er fire producenter; ii) at importen af PVA, der er omfattet af denne undersøgelse, til Taiwan er begrænset, og iii) at den indenlandske efterspørgsel efter samme vare i Taiwan er lav.
(36)
Hvad angår CCP’s påståede markedsdominans i Taiwan, mindes der om, at konkurrenceniveauet også påvirkes af importen og i den forbindelse, jf. betragtning 46 i forordningen om midlertidig told, har Taiwan en større import i hjemmemarkedsforbruget (15 %) end Japan (3 %).
(37)
Hvad angår påstanden om, at importen af PVA hovedsagelig vedrører varer, der falder uden for undersøgelsen, blev der ikke fremlagt tilstrækkeligt bevis herfor, hvorfor påstanden blev afvist.
(38)
Hvad angår den påståede begrænsede efterspørgsel efter den samme vare i Taiwan, skal det understreges, at det taiwanesiske hjemmemarked for PVA er på over 15 000 tons, hvoraf hovedparten er den samme vare. Selv om en fællesskabsproducent påstod, at der reelt er en begrænset efterspørgsel, da hovedparten af CCP’s salg foregår til forretningsmæssigt forbundne kunder, viste undersøgelsen det modsatte. Derfor blev påstanden om begrænset efterspørgsel efter den samme vare afvist.
(39)
Af de grunde, der er anført i betragtning 36 til 38 ovenfor, blev påstanden om utilstrækkelig konkurrence på det taiwanesiske marked afvist.
(40)
En fællesskabsproducent påstod, at det japanske marked for PVA, både hvad angår produktion og salgsmængder, er langt mere repræsentativt for det kinesiske marked end Taiwan. Selv om Taiwans produktion og hjemmemarkedssalg er lavere end produktionen og hjemmemarkedssalget i Japan, er den dog stadig tilstrækkelig til at foretage en sammenligning med kinesisk PVA, og eksporten til EF er tilstrækkelig.
(41)
Den samme fællesskabsproducent påstod også, at Japan ville være et mere egnet referenceland end Taiwan, da der i Japan findes både integrerede og ikke-integrerede producenter i lighed med Kina. Det er dog vigtigt at bemærke, at selv om der i Kina findes begge typer producenter, har både den taiwanesiske producent og den eneste samarbejdsvillige og kontrollerede japanske producent integrerede PVA-produktionsprocesser. Derfor kan dette aspekt ikke være relevant for at vælge Japan i stedet for Taiwan.
(42)
Den samme fællesskabsproducent påstod endvidere, at varesortimentet og anvendelserne for PVA på det japanske marked bedre kan sammenlignes med dem i Kina. I den forbindelse blev det bekræftet, at varesortimentet og anvendelserne på det taiwanesiske marked kan give et relevant sammenligningsgrundlag mellem taiwanesisk og kinesisk PVA, hvorimod der ikke findes belæg for, at det japanske PVA-marked kan give et bedre sammenligningsgrundlag.
(43)
Endelig er samarbejdsviljen i det valgte land et vigtigt element for at kunne fastlægge en pålidelig normal værdi. I Japan samarbejdede kun en ud af fire producenter af den samme vare i forbindelse med undersøgelsen, hvorimod alle nødvendige data var tilgængelige i Taiwan for hele landet, da Taiwan var genstand for undersøgelsen. Den taiwanesiske virksomhed repræsenterede samtidig en langt større markedsandel på hjemmemarkedet end den eneste samarbejdsvillige japanske producent, hvilket gav en bedre vurdering af den normale værdi.
(44)
Ud fra de grunde, der er fremført i betragtning 36 til 43 ovenfor afvises kravet fra de to fællesskabsproducenter om at vælge Japan som det bedst egnede referenceland for Kina, og betragtning 40 til 46 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
2.3. Normal værdi
(45)
En fællesskabsproducent påstod, at den normale værdi i referencelandet Taiwan skulle have været beregnet for alle varetyper, og at den fortjeneste, der blev anvendt ved beregningen af den normale værdi, ikke skulle have været fastlagt i henhold til indledningen til grundforordningens artikel 2, stk. 6, da der i Taiwan er en ganske særlig markedssituation på grund af kunstigt lave priser.
(46)
Af de grunde, der er fremført i betragtning 28 til 30 ovenfor, afvises disse krav dog. Derfor bekræftes betragtning 47 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.4. Eksportpris
(47)
I mangel af bemærkninger til eksportprisen bekræftes betragtning 48-50 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.5. Sammenligning
(48)
I mangel af bemærkninger til sammenligningen, bekræftes betragtning 51 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.6. Dumpingmargen
(49)
I mangel af bemærkninger til dumpingmargenen bekræftes betragtning 52 og 53 i forordningen om midlertidig told, hvori den landsdækkende dumpingmargen for Kina fastsættes til 10 %, hermed.
E. SKADE
1. Produktion i Fællesskabet og EF-erhvervsgrenen
(50)
Da der ikke er fremlagt yderligere nye og underbyggede oplysninger eller argumenter på dette område, bekræftes betragtning 54-60 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Forbruget i Fællesskabet
(51)
Efter en gennemgang af Eurostats tilgængelige statistiske oplysninger og et krydstjek med informationer fra andre kilder fremgik det, at importen fra USA, jf. forordningen om midlertidig told, var ansat for lavt især for 2003, jf. betragtning 79 nedenfor. Det blev derfor vedtaget at udskifte disse data med data fra den amerikanske eksportdatabase. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger blev det desuden fastslået, at Eurostats tal vedrørende importen af PVA fra Kina var forkerte og burde revideres (jf. betragtning 56 nedenfor).
(52)
Derfor ser de reviderede tal over forbruget således ud:
2003
2004
2005
IP
Forbrug i ton
143 515
154 263
166 703
166 755
Indeks (2003 = 100)
100
107
116
116
(53)
Det fremgår heraf, at efterspørgslen efter den pågældende vare steg med 16 % i den betragtede periode. De øvrige konklusioner, som er resumeret i betragtning 64 i forordningen om midlertidig told, gælder stadig.
(54)
Da der ikke er fremlagt yderligere nye og underbyggede oplysninger eller argumenter vedrørende dette aspekt, bekræftes betragtning 61-64 i forordningen om midlertidig told hermed, med undtagelse af ændringer til betragtning 61 og 64, som behandles ovenfor.
3. Import fra de pågældende lande
(55)
Da det bekræftes, at dumpingmargenen for Taiwan er ubetydelig, udelukkes importen fra Taiwan definitivt fra skadesvurderingen.
(56)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger udtrykte en række interesserede parter alvorlig bekymring over pålideligheden af Eurostats data vedrørende importen af PVA fra Kina i 2003. Sagen blev undersøgt, og det blev konstateret, at der havde været alvorlig fejlrapportering vedrørende denne import. Derfor blev importmængderne for PVA fra Kina i 2003 justeret som følger:
Import
2003
2004
2005
PI
Kina tons
16 197
14 710
21 561
21 513
Indeks (2003 = 100)
100
91
133
133
(57)
Importen fra Kina faldt ikke, som anført på det foreløbige niveau på grundlag af de fejlagtige tal for 2003, i den betragtede periode, men steg derimod med 33 % i den betragtede periode, mens den faldt med 9 % i 2004 sammenholdt med 2003.
(58)
På grund af denne nedjustering og de reviderede tal for forbruget i Fællesskabet (jf. betragtning 51 ovenfor) er markedsandelen for importen fra Kina i den betragtede periode tilsvarende ændret som følger:
Kinas markedsandel
2003
2004
2005
UP
Fællesskabsmarkedet
11,3 %
9,5 %
12,9 %
12,9 %
Indeks (2003 = 100)
100
84
115
114
(59)
Markedsandelen for importerede varer fra Kina voksede med 1,6 procentpoint i den betragtede periode. I undersøgelsesperioden udgjorde importerede varer fra Kina 12,9 % af det samlede marked i Fællesskabet.
(60)
Importpriserne for varer med oprindelse i Kina, jf. betragtning 68 i forordningen om midlertidig told, er blevet ændret i overensstemmelse med de reviderede importoplysninger for 2003. Gennemsnitsprisen på importerede varer faldt således med 3 %.
Enhedspriser
2003
2004
2005
UP
Kina (EUR/tons)
1 162
1 115
1 164
1 132
Indeks (2003 = 100)
100
96
100
97
(61)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påstod klageren, at Kommissionen ikke skulle have udelukket tilsvarende modeller fra beregningen af underbud. Klageren påstod, at fællesskabspriserne ved import fra Kina derved var blevet dramatisk overdrevet. Det fastslås i denne forbindelse i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told, at et begrænset antal modeller (»varekontrolnumre«) var udelukket fra sammenligningen af underbud, da det blev vurderet, at sammenligningen pr. model skulle være meningsfuld og retfærdig, og derfor blev der ikke foretaget en sammenligning mellem en standardvare og en specialvare, der hører under varedefinitionen.
(62)
De pågældende varekontrolnumre udgjorde 34 % af importen fra Kina i undersøgelsesperioden, men EF-erhvervsgrenen (ikke klageren) producerede dem i meget små mængder, der udgjorde 0,1 %-0,5 % af dens salg af samme varer i undersøgelsesperioden. Importen fra Kina af PVA under de pågældende varekontrolnumre vedrørte en standard-PVA, hvorimod fællesskabsproducenten af disse varekontrolnumre havde meddelt Kommissionen, at de pågældende varekontrolnumre for denne virksomheds vedkommende vedrørte specialprodukter af høj kvalitet til brug i nicheanvendelser, som ikke kan erstattes af standard-PVA. Endvidere var de ikke blevet fremstillet på standardproduktionslinjen, men på specialanlægget efter samme fremstillingsmetode. Den berørte EF-producent påpegede også udtrykkeligt, at denne type PVA ikke konkurrerede med standard-PVA. Derfor konkluderede Kommissionen, at EF-erhvervsgrenen ikke solgte noget, som svarede til disse varekontrolnumre importeret fra Kina og fremstillet af standard-PVA. I betragtning af, at beregningen af underbuddet derfor fortsat kunne foretages på grundlag af repræsentative mængder (dvs. 54 % af den pågældende import), blev det besluttet at udelukke disse varekontrolnumre fra sammenligningen.
(63)
På dette grundlag og eftersom klagerens indlæg ikke indeholdt nogen form for dokumentation for det modsatte, bekræftes det, at udelukkelse af disse varekontrolnumre fra underbudsberegningerne er berettiget, og derfor afvises påstanden.
(64)
Da der ikke er fremlagt yderligere nye og underbyggede oplysninger eller argumenter vedrørende dette aspekt, bekræftes betragtning 65-71 i forordningen om midlertidig told hermed, med undtagelse af importen fra Kina og oplysningerne om markedsandelen, som er blevet behandlet ovenfor.
4. EF-erhvervsgrenens situation
(65)
På grund af de reviderede tal for forbruget i Fællesskabet (jf. betragtning 51 ovenfor) er EF-erhvervsgrenens markedsandel i den betragtede periode tilsvarende ændret som følger:
EF-erhvervsgrenens markedsandel
2003
2004
2005
UP
Indeks (2003 = 100)
100
101
96
103
(66)
Som det konkluderes i betragtning 76 i forordningen om midlertidig told, har EF-erhvervsgrenen haft fordel, udtrykt i salgsmængder, af den stigende efterspørgsel på markedet i Fællesskabet.
5. Konklusion om skade
(67)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger, påstod flere parter, at de fleste skadesindikatorer havde fulgt en positiv udvikling, og at der derfor ikke kunne konstateres væsentlig skade. En interesseret part hævdede endda, at Kommissionen havde konkluderet, at EF-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade udelukkende på grund af et fald i EF-erhvervsgrenens salgspriser.
(68)
I den forbindelse bør det, jf. betragtning 90 i forordningen om midlertidig told, erindres, at en række indikatorer ganske vist fulgte en positiv udvikling i den betragtede periode på grund af en markant og stigende efterspørgsel på markedet i Fællesskabet. Pristrykket på markedet i Fællesskabet sammenholdt med den markante stigning i råvareomkostningerne på verdensplan har dog ført til en negativ udvikling i samtlige finansielle indikatorer såsom rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet. Dette er nærmere beskrevet i betragtning 84 og 85 i forordningen om midlertidig told. Som anført i grundforordningens artikel 3, stk. 5, er hverken en enkelt eller flere af de relevante økonomiske faktorer, der er evalueret i denne forbindelse, nødvendigvis udslagsgivende for afgørelsen, men det er dog indlysende, at de finansielle indikatorer er blandt de vigtigste indikatorer. Påstanden må derfor afvises.
(69)
Da der ikke er fremlagt yderligere nye og underbyggede oplysninger eller argumenter vedrørende EF-erhvervsgrenens situation, bekræftes betragtning 72-92 i forordningen om midlertidig told hermed, med undtagelse af betragtning 75 og 76, som behandles ovenfor.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Dumpingimportens virkninger
(70)
Flere interesserede parter fremhævede de foreløbige resultater, hvoraf det fremgår, at importen fra Kina faldt drastisk mellem 2003 og 2004. De påstod, at pristrykket ikke kunne skyldes importen fra Kina, da EF-erhvervsgrenens rentabilitet i samme periode forværredes drastisk med 62 %.
(71)
I den forbindelse bør det erindres, at undersøgelsen havde fastslået, at importen fra Kina lå 3,3 % under EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, og at importen fra Kina i hele den betragtede periode var blevet deklareret ved Fællesskabets grænse til lavere priser end de priser, som EF-erhvervsgrenen kunne opnå. Forskellen mellem priserne ved import fra Kina ifølge Eurostat og EF-erhvervsgrenens salgspriser var tilsyneladende større i 2003 end i undersøgelsesperioden. På baggrund af en sådan analyse kan der dog ikke drages konklusioner vedrørende prisunderbud i årene forud for undersøgelsesperioden. Der kan kun beregnes en nøjagtig og pålidelig underbudsmargen for undersøgelsesperioden, da dette skal ske på grundlag af en sammenligning model for model og ved at foretage de relevante tilpasninger for (efterfølgende) importomkostninger og forskelle i handelsled. Disse oplysninger var kun tilgængelige for undersøgelsesperioden. Der kan altså ikke drages konklusioner om, hvorvidt importen fra Kina underbød EF-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode.
(72)
Undersøgelsen fastslog endvidere, at der var et markant pristryk på markedet. Pristrykket var skadevoldende på grund af den markante stigning i omkostningerne til de vigtigste råvarer i den samme periode, jf. betragtning 78 og 79 i forordningen om midlertidig told. I betragtning af de modtagne bemærkninger og som nævnt i betragtning 70 ovenfor blev udviklingen i råvarepriserne i den betragtede periode analyseret på årsbasis. Som anført i betragtning 78 i forordningen om midlertidig told er vinylacetatmonomer (»VAM«) den vigtigste råvare til fremstilling af PVA. VAM udgør ca. 65 % af produktionsomkostningerne til PVA. Skemaet nedenfor viser omkostningerne til VAM pr. ton PVA i den betragtede periode:
EF-erhvervsgrenen
2003
2004
2005
UP
VAM-omkostninger/ton PVA
Indeks
100
107
119
130
(73)
Analysen viste, at stigningen i råvareomkostningerne i 2004 var moderat sammenlignet med stigningen i disse omkostninger i 2005 og i undersøgelsesperioden. Ud fra denne udvikling i råvarepriserne, som bedst illustreres ved udviklingen i VAM-omkostningerne ovenfor, og som ikke svarede nøje til rentabilitetstendensen, kan det konkluderes, at det voldsomme fald i rentabiliteten i 2004 snarere skyldtes et fald på 7 % i EF-erhvervsgrenens salgspriser, jf. betragtning 79 i forordningen om midlertidig told, end en stigning i råvarepriserne.
(74)
På baggrund heraf blev markedsandelene i 2004 analyseret yderligere i absolutte termer og sammenlignet med 2003 for at slå fast, om dumpingimporten isoleret set har haft en væsentlig indvirkning på skaden. Det blev konkluderet, at EF-erhvervsgrenens markedsandel steg med 1 % i 2004. Samtidig mistede importen fra Kina 16 % af sin markedsandel. Resultatet var, at EF-erhvervsgrenens markedsandel i 2004 var mere end fire gange så stor som Kinas markedsandel. Under disse omstændigheder kunne pristrykket i det centrale år 2004 vanskeligt tilskrives importen fra Kina, da importmængderne var forholdsvis små og markant faldende.
(75)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner gjorde EF-erhvervsgrenen gældende, at selv med en begrænset markedsandel har dumpingimporten forårsaget alvorlige forstyrrelser på markedet på grund af forretningens karakter. Den hævdede, at Kommissionen ville have gjort gældende, at PVA er en råvare, og den laveste pris, der tilbydes på markedet, er i vidt omfang afgørende for markedsprisen, som andre producenter må tilpasse sig, hvis de ønsker at bevare deres ordrer. Det burde påpeges, at Kommissionen i dokumentet med de endelige konklusioner kun havde citeret en påstand fra klageren uden at tilslutte sig den. Klageren hævdede endvidere, at denne påståede indvirkning fra importen fra Kina på EF-erhvervsgrenens salgspriser ville fremgå af, at EF-erhvervsgrenens salgspriser har vist en faldende tendens i den betragtede periode, mens priserne på den vigtigste råvare, VAM, er steget kraftigt. EF-erhvervsgrenen fastholdt, at den ikke var i stand til at overvælte stigningen i råvarepriserne på sine kunder på grund af dumpingimportens kraftige pristryk, som ville have medført et markant fald i rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet.
(76)
Hvis udviklingen undersøges nærmere, fremgår det ikke desto mindre, at den markante forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation især fandt sted fra 2004 til undersøgelsesperioden. I 2003, hvor importen fra Kina havde en markedsandel på 11,3 %, og salgspriserne ikke varierede meget fra de efterfølgende år, havde EF-erhvervsgrenen tilfredsstillende resultater, især hvad angår rentabilitet. Denne vurdering støttes af det forhold, at selv EF-erhvervsgrenen havde betegnet (2002 og) 2003 som et år »før den omfattende indtrængning af dumpingimport på markedet i Fællesskabet«. Dette bekræftes af undersøgelsesresultaterne, og det blev således i betragtning 131 i forordningen om midlertidig told vurderet, at der i 2003 fandtes en normal konkurrencesituation på Fællesskabets marked. Ingen af de interesserede parter har gjort indsigelse mod dette, hvilket antyder, at eventuelle handelsforvridninger i 2003 var begrænsede. I 2004, da importen fra Kina faldt, mens salgspriserne forblev stabile, forværredes EF-erhvervsgrenens finansielle situation pludselig dramatisk.
(77)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner gjorde EF-erhvervsgrenen gældende, at Kommissionen med urette ville hævde, at dumpingimporten var den væsentligste årsag til skaden. I den forbindelse bemærkes det, at Kommissionen ikke hævdede, at dumpingimporten var den væsentligste årsag til skaden. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 6, fremgår det, at »de mængder og/eller priser, (…), er årsag til de følgevirkninger for en erhvervsgren i Fællesskabet, (…), og at følgevirkningerne er væsentlige.«
(78)
En yderligere analyse af de kendsgerninger, der blev fastslået i løbet af undersøgelsen, har vist, at dumpingimporten isoleret set har haft en indvirkning på EF-erhvervsgrenens skadevoldende situation, men i betragtning af dens samlet set begrænsede markedsandele i forhold til EF-erhvervsgrenens voksende markedsandele og et manglende klart sammenfald i tid mellem dumpingimporten og EF-erhvervsgrenens mest skadevoldende situation, betragtes denne indvirkning ikke som væsentlig.
(79)
Ud fra ovenstående betragtninger kan det ikke konkluderes, at dumpingimporten har haft en indvirkning på den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, der kan karakteriseres som væsentlig.
2. Virkninger af andre faktorer
(80)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev der indsamlet oplysninger, som viste, at Eurostats data vedrørende import fra USA var ufuldstændige. De anførte mængder var tilsyneladende for lavt sat i forhold til eksportdata fra den amerikanske eksportdatabase og andre kilder. Oplysningerne om denne import skulle derfor revideres, og det blev fundet mest hensigtsmæssigt at udskifte dem med de indhentede data fra den amerikanske eksportdatabase, hvorved værdierne, omregnet til euro, blev tilpasset cif-importprisen, Fællesskabets grænse. Indvirkningen af de reviderede importmængder fra Kina i 2003 på det beregnede fællesskabsforbrug påvirkede også andre landes markedsandele det år. Tabellerne i betragtning 97 i forordningen om midlertidig told er derfor blevet ændret som følger:
Import med oprindelse i andre tredjelande (mængder)
Import (ton)
2003
2004
2005
UP
USA
19 804
26 663
25 771
26 298
Indeks (2003 = 100)
100
135
130
133
Japan
13 682
11 753
12 694
14 151
Indeks (2003 = 100)
100
86
93
103
Taiwan (intervaller)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Indeks (2003 = 100)
100
118
88
83
Import med oprindelse i andre tredjelande (gennemsnitspris)
Gennemsnitspris (EUR)
2003
2004
2005
UP
USA
1 308
1 335
1 446
1 416
Indeks (2003 = 100)
100
102
111
108
Japan
1 916
1 532
1 846
1 934
Indeks (2003 = 100)
100
80
96
101
Taiwan
1 212
1 207
1 308
1 302
Indeks (2003 = 100)
100
100
108
108
Markedsandele
Markedsandel (%)
2003
2004
2005
UP
USA
13,8 %
17,3 %
15,5 %
15,8 %
Japan
9,5 %
7,6 %
7,6 %
8,5 %
Taiwan (indeks)
100
109
76
71
(81)
Sammenlignet med forordningen om midlertidig told består forskellen især i mængden af varer importeret fra USA og den tendens, der kan konstateres vedrørende denne import. I den betragtede periode var der faktisk kun en let stigning i importen af PVA fra USA, nemlig en stigning på to procentpoint udtrykt i markedsandel, hvorimod det i forordningen om midlertidig told fejlagtigt var blevet konkluderet, at importen i den periode var blevet fordoblet. Desuden forekommer cif-importprisen, Fællesskabets grænse, generelt at være højere end foreløbigt konkluderet med priser, der var 4,3 % højere i undersøgelsesperioden. De øvrige konklusioner vedrørende denne import, som er resumeret i betragtning 98 i forordningen om midlertidig told, gælder stadig.
(82)
Flere interesserede parter udtrykte alvorlig tvivl om pålideligheden af Eurostats oplysninger om priserne på import fra Japan, jf. betragtning 97 og 99 i forordningen om midlertidig told, da den gennemsnitlige enhedspris på disse importerede varer lå betydeligt højere end enhedsprisen på PVA fra andre kilder. En interesseret part påstod, at de høje gennemsnitlige salgspriser kunne skyldes en fejlagtig inddragelse af andre dyrere varer, f.eks. PVB. I den forbindelse skal det understreges, at disse data var blevet undersøgt nøje, og at det på grundlag af denne analyse var blevet konkluderet, jf. betragtning 99 i forordningen om midlertidig told, at importen fra Japan ikke kunne have bidraget til den negative pristendens, der medførte en alvorlig forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation. For fuldstændighedens og klarhedens skyld bringes her et sammendrag af analysen.
(83)
En nærmere gennemgang af Eurostats data vedrørende import fra Japan bekræftede, at oplysningerne kun omfattede PVA, og at de derfor ikke var oppustede af dyrere varer. Desuden omfattede importen af PVA fra Japan, som allerede anført i klagen, visse begrænsede mængder PVA, som ikke var den samme vare, sandsynligvis med betydeligt højere enhedspriser. I den beregnede gennemsnitlige værdi for import fra Japan, baseret på statistiske data, kunne indvirkningen af prisen på disse andre former for PVA ikke neutraliseres, da disse data ikke sondrede mellem den samme vare og andre former for PVA. Ud fra de anslåede importmængder, baseret på oplysningerne i klagen, og den beregnede gennemsnitspris for den samlede PVA-import fra Japan i undersøgelsesperioden blev det dog konstateret, at det ville være meget usandsynligt, at udelukkelsen af PVA-varer, der ikke hører under varedefinitionen, ville resultere i en gennemsnitlig cif-pris, Fællesskabets grænse, på den samme vare, som underbød EF-erhvervsgrenens salgspriser i undersøgelsesperioden. Desuden kunne omkring 25 % af importen fra Japan i undersøgelsesperioden kontrolleres, og den vedrørte PVA-varer, der hørte under varedækningen. Salget foregik til forretningsmæssigt forbundne parter, dvs. til afregningspriser, og det blev konstateret, at priserne ved videresalg af disse varer til de første uafhængige kunder i Fællesskabet var i gennemsnit 8-10 % over de priser, som EF-erhvervsgrenen kunne opnå. Det blev derfor konkluderet og fastholdt, at intet tyder på, at PVA-importen fra Japan i undersøgelsesperioden har underbudt EF-erhvervsgrenens priser, og derfor anses importen ikke for at have bidraget til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
(84)
Flere interesserede parter satte endvidere spørgsmålstegn ved, hvorledes importen fra Japan kunne opretholde en så omfattende markedsandel med så høje priser, hvis der var hård priskonkurrence på markedet i Fællesskabet. I den forbindelse bør det først bemærkes, jf. betragtning 83 ovenfor, at inddragelsen af andre, dyrere former for PVA sandsynligvis har oppustet Eurostats oplysninger om gennemsnitspriserne ved import fra Japan. Ud fra de efterprøvede data vedrørende ca. 25 % af den japanske import, synes gennemsnitsprisen på disse importerede varer til den første uafhængige kunde i Fællesskabet snarere at være 8-10 % højere end EF-erhvervsgrenens priser. Dette er ikke et resultat af en nøjagtig sammenligning mellem identiske varer; det er derimod den sandsynlige og anslåede prisforskel mellem den gennemsnitlige salgspris for en del af importen fra Japan og den gennemsnitlige salgspris, som blev opnået af EF-erhvervsgrenen. På denne baggrund er resultatet af analysen af priserne ved import fra Japan ikke i modstrid med konklusionen, at markedspriserne i Fællesskabet var særlig hårdt ramt, og påstanden afvises derfor.
(85)
En interesseret part påstod, at mængden af import fra Taiwan var steget fra 2003 til 2006, hvilket er i modsætning til Kommissionens konklusioner vedrørende et fald i markedsandelen, og at gennemsnitsprisen på disse importerede varer var steget mindre end anført i Kommissionens konklusioner. Denne påstand var baseret på en analyse af Eurostats data. I den forbindelse skal det, jf. betragtning 100 i forordningen om midlertidig told, bemærkes, at de reelle tal for den eneste producent fra Taiwan er blevet anvendt, da producenten samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. De efterprøvede tal blev betragtet som mere pålidelige end Eurostats data, især da denne producent i hele den betragtede periode også solgte betydelige mængder PVA, som hørte under KN-kode ex 3905 30 00, men ikke faldt ind under varedefinitionen. Den interesserede parts påstand blev derfor afvist.
(86)
En anden interesseret part påstod, på grundlag af Kommissionens analyse af priserne ved import fra USA, at importen fra Taiwan havde bidraget til pristrykket på markedet i Fællesskabet. Parten påstod, at Kommissionen ved beregningen af gennemsnitspriser til den første uafhængige kunde havde opjusteret Eurostats oplysninger om priserne ved import fra USA, som allerede lå over de taiwanesiske priser, hvorved disse priser lå på samme niveau som EF-erhvervsgrenens priser. Priserne på varer fra Taiwan, som ikke behøvede justering, underbød derfor EF-erhvervsgrenens priser og bidrog til den skade, som påførtes EF-erhvervsgrenen.
(87)
Denne påstand måtte afvises. Priserne på importerede varer fra Taiwan i betragtning 97 og 100 i forordningen om midlertidig told er cif-priser, Fællesskabets grænse. Til beregning af prisunderbuddet er der foretaget en række justeringer af disse priser (importafgift, omkostninger efter importen og handelsled). I dette tilfælde er justeringen for handelsled afgørende, da næsten al handel foregik via forhandlere/distributører i Fællesskabet. Den efterfølgende beregning af prisunderbuddet kunne så foretages på grundlag af varekontrolnumre, som gav meget nøjagtige tal, der bestemt ikke viste prisunderbud.
(88)
En række interesserede parter påstod, at EF-erhvervsgrenen selv var skyld i faldet i rentabiliteten. De påstod, at EF-erhvervsgrenen på grund af en for stor produktionskapacitet i 2004 havde produceret store supplerende mængder PVA, som skulle sælges. Disse parter hævdede, at klageren selv af samme grund ville have indledt en aggressiv prispolitik og underbudt alle andre PVA-leverandører med henblik på at maksimere sin salgsmængde og udelukke andre konkurrenter fra markedet. Ifølge disse parter kunne dette forklare faldet i PVA-priserne i den betragtede periode. De interesserede parter mente, at de kinesiske producenter måtte anses for at følge priserne og ikke fastsætte dem.
(89)
For så vidt angår denne påstand, viste undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenens investeringer med henblik på at øge produktionskapaciteten havde gjort det muligt for EF-erhvervsgrenen at sælge betydelige supplerende mængder på markedet i Fællesskabet. Dette viser, at beslutningen om at foretage disse investeringer havde været en fornuftig beslutning, når man ser på den forventede markedsvækst. Forbruget af PVA på markedet i Fællesskabet steg voldsomt i den betragtede periode, jf. betragtning 51-53 ovenfor, hvilket førte til en generel stigning i salget. En analyse af tal vedrørende forbrug og salg i Fællesskabet i tiden efter undersøgelsesperioden (juli 2006 til september 2007), som var baseret på Eurostats oplysninger og på tal fra de parter, der var genstand for undersøgelsen, har desuden bekræftet, at forbruget steg markant, og at EF-erhvervsgrenen derudover havde en stigning i salgsmængderne på 10 %.
(90)
Samtidig blev det dog fastslået i forbindelse med undersøgelsen, at en PVA-produktionsenhed skulle producere uafbrudt for at opnå størst mulig effektivitet. Dette var også tilfældet for EF-erhvervsgrenen. Undersøgelsen viste, at produktionsmængderne steg markant fra 2004 på grund af den udvidelse af kapaciteten, som fandt sted fra 2004 til 2006. EF-erhvervsgrenen hævdede efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner, at den yderligere PVA-produktionslinje først blev taget i brug fra 2005, og at der derfor ikke var nogen yderligere kapacitet i 2004. Undersøgelsen viste imidlertid, at produktionskapaciteten i 2004 var 7 % højere end i 2003. Samtidig nedsatte EF-erhvervsgrenen sine salgspriser med 7 %, og i 2005, hvor produktionskapaciteten var på 129 % af kapaciteten i 2003, lå priserne stadig 5 % under 2003-niveauet til trods for en voldsom stigning i råvarepriserne, jf. betragtning 72 ovenfor (+19 % for VAM). I mellemtiden havde EF-erhvervsgrenen øget salgsmængderne til uafhængige kunder med 12 %, og den øgede desuden salget med 10 procentpoint i 2005. På den baggrund fremgår det, at der kan være en sammenhæng imellem EF-erhvervsgrenens salgspriser og mængden af fremstillet PVA.
(91)
To interesserede parter påstod, at investeringen i produktionskapacitet havde forårsaget den negative udvikling i de vigtigste finansielle indikatorer, da udgifterne hertil havde vejet tungt i EF-erhvervsgrenens rentabilitet. I den forbindelse blev det i undersøgelsen fastslået, jf. betragtning 103 i forordningen om midlertidig told, at de omkostninger, der var forbundet med den øgede produktionskapacitet kunne identificeres, og at de ikke i væsentlig grad indvirkede på den drastiske negative tendens, man havde iagttaget i udviklingen af EF-erhvervsgrenens finansielle situation. Påstanden om, at disse omkostninger havde forårsaget den voldsomme forværring af EF-erhvervsgrenens vigtigste finansielle indikatorer, blev derfor afvist.
(92)
En interesseret part hævdede, at prispolitikken ved salg til bundne formål havde haft en negativ indvirkning på klagerens rentabilitet. Det skal i den forbindelse bemærkes, at salget af PVA til forretningsmæssigt forbundne parter er blevet undersøgt nøje. Dette salg blev ført og fremmest isoleret fra salget til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter. Det indgår derfor ikke i de finansielle indikatorer, jf. betragtning 84 og 85 i forordningen om midlertidig told, som specifikt angivet i betragtning 84. Dernæst viste gennemgangen af salget til bundne formål, at prispolitikken ved dette salg, som repræsenterer under 20 % af EF-erhvervsgrenens samlede salg i undersøgelsesperioden, ikke havde en negativ indvirkning på det meddelte resultat for EF-erhvervsgrenens salg af PVA til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter. Påstanden blev derfor afvist.
(93)
En anden interesseret part påstod, at den påståede afmatning på byggemarkedet i Tyskland i de første år af den betragtede periode havde forårsaget den negative udvikling i EF-erhvervsgrenens vigtigste finansielle indikatorer. Der blev dog ikke fremlagt dokumentation for denne påstand, og de statistiske data viser tydeligt en tendens til et stigende forbrug af PVA og i endnu højere grad af PVB. Påstanden blev derfor afvist.
(94)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner hævdede EF-erhvervsgrenen, at man ved at fokusere på 2003 og 2004 ikke foretog nogen tilstrækkelig årsagssammenhængsanalyse af årene 2004 til 2006. I den forbindelse skal det først bemærkes, at 2003 og 2004 er de første to år af den betragtede periode, og at de som sådan bestemt ikke kan betragtes som »forældede«. Endvidere er den række indikatorer, som udviser skade, de finansielle indikatorer, jf. betragtning 91 i forordningen om midlertidig told, hvorimod de fleste andre indikatorer udviser en positiv udvikling. I en sådan situation er det kun rimeligt, at den undersøgende myndighed beskæftiger sig mere med den periode, hvor de finansielle indikatorer forværredes mest, hvilket var i 2004, hvor EF-erhvervsgrenens rentabilitet faldt med 62 %, dens afkast af investeringer med 83 % og dens likviditet med 45 %. Endelig fastslås det, at årsagssammenhængsanalysen ikke begrænser sig til årene 2003 og 2004, men dækker hele den betragtede periode, dvs. fra 2003 til udgangen af undersøgelsesperioden (september 2006), jf. betragtning 70-93. Kravet afvises derfor.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(95)
Det konkluderes efter en nærmere analyse, affødt af en række bemærkninger efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, at det ikke kan bekræftes, at dumpingimporten har haft en væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens skade. Ud fra i) den relativt begrænsede og kun lidet voksende markedsandel af dumpingimport fra Kina (fra 11,3 % til 12,9 %) og EF-erhvervsgrenenes langt større og svagt voksende markedsandel (i undersøgelsesperioden mere end tre gange større end den kinesiske markedsandel) og ii) det begrænsede om end ikke ubetydelige prisunderbud ved import fra Kina kan det konkluderes, at de lave priser på markedet i Fællesskabet, i en situation med stigende råvarepriser, som i høj grad bidrog til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, ikke kan tilskrives dumpingimporten fra Kina. Årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, kunne derfor ikke i tilstrækkelig grad påvises, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7.
G. KONKLUSION
(96)
Proceduren bør derfor afsluttes, eftersom den dumpingmargen, der er fastslået for Taiwan, er på under 2 %, og fordi der ikke kan påvises en årsagssammenhæng mellem dumping og skade, for så vidt angår importen med oprindelse i Kina -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Antidumpingproceduren vedrørende import af copolymeriske polyvinylalkoholer (PVA) baseret på en homopolymerisk polymerisering med en viskositet (målt i 4 % opløsning) på mindst 3 mPa, men ikke over 61 mPa, og en hydrolysegrad på mindst 84,0 mol %, men ikke over 99,9 mol %, henhørende under KN-kode ex 3905 30 00 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan, afsluttes hermed.
Artikel 2
Beløb, for hvilke der i medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 1069/2007 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold på import af visse polyvinylalkoholer i form af homopolymer harpiks med en viskositet (målt i 4 % opløsning) på mindst 3 mPa, men ikke over 61 mPa, og en hydrolysegrad på mindst 84,0 mol %, men ikke over 99,9 mol %, henhørende under KN-kode ex 3905 30 00 (Taric-kode 3905300020) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina, frigives.
Artikel 3
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. marts 2008.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 17. března 2008
o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů polyvinylalkoholu pocházejícího z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu a o uvolnění částek zajištěných formou uloženého prozatímního cla
(2008/227/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Dne 19. prosince 2006 zveřejnila Komise oznámení (2) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů polyvinylalkoholu (dále jen „PVA“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu. Dne 17. září 2007 Komise uložila nařízením (ES) č. 1069/2007 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz PVA pocházejícího z ČLR. Co se týká Tchaj-wanu, nebyla uložena žádná prozatímní opatření.
(2)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Co se týká trendů podstatných z hlediska posouzení újmy, Komise analyzovala údaje zahrnující období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po rozhodnutí o uložení prozatímních antidumpingových cel na dovozy PVA pocházejícího z ČLR a neuložení těchto opatření na dovozy z Tchaj-wanu podalo několik zúčastněných stran písemné připomínky. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost ústního slyšení. Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(4)
Komise provedla intenzivnější šetření s ohledem na aspekty zájmu Společenství a výjimečně povolila uživatelům z papírenského průmyslu, důležitého uživatelského odvětví, jež dosud nespolupracovalo, poskytnout odpovědi na dotazník pro uživatele.
(5)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlala Komise zastavit řízení týkající se dovozů PVA pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu a uvolnit částky zajištěné prozatímním clem. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.
(6)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a na jejich základě byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Týž uživatel ve Společenství, který je uveden v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zopakoval a dále rozvinul svá tvrzení ohledně vyloučení určité jakosti z definice výrobků (dále jen „sporná jakost“), jež se nazývá „NMWD PVA s nízkým obsahem popela“ a která je pořizována mimo jiné z ČLR. Tento uživatel tvrdil, že i) Komise neuvedla dostatečné důvody pro předpoklad, že sporná jakost má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti jako ostatní jakosti spadající do definice výrobku, a dále trval na tom, že ii) tato jakost má velmi specifické konečné použití. Kromě toho uvedl, že iii) sporná jakost je podle něj kopolymerem, a tudíž nespadá do definice výrobku.
(8)
Před podrobným projednáním tvrzení tohoto uživatele je nutno za prvé poznamenat, že obsah popela v PVA je nečistotou; čím je obsah popela nižší, tím je PVA čistší. Za druhé, pojem „PVA s nízkým obsahem popela“ je subjektivní. S ohledem na obsah popela neexistuje žádná obecně schválená norma, což znamená, že každý výrobce má svůj vlastní strop pro stanovení, zda má PVA nízký obsah popela či nikoliv. Bylo zjištěno, že v praxi to vede k značným rozdílům: mezi výrobci, jichž se týkalo šetření, by mohl strop pro PVA s nízkým obsahem popela kolísat od maximálního obsahu popela ve výši od 0,09 % do 0,5 %. Dotyčný uživatel by nepatřil k uživatelům, kteří obsah popela omezují nejvíce, tj. jeho strop pro obsah popela by ostatní zúčastněné strany pravděpodobně považovaly za poměrně vysoký.
(9)
Co se týká otázek nadnesených touto stranou a uvedených v 7. bodě odůvodnění, tyto záležitosti byly důkladně posouzeny a lze je shrnout takto.
i) Sporná jakost má odlišné základní fyzikální a technické vlastnosti
(10)
Je nutno připomenout, že základní fyzikální a technické vlastnosti dotčeného výrobku byly prozatímně vymezeny v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto bodě odůvodnění je dotčený výrobek vymezen jako zvláštní druh pryskyřice s určitými technickými parametry. Parametry zmíněné v této definici výrobku a použité k rozlišování mezi dotčeným výrobkem a ostatními jakostmi PVA se týkají viskozity (3 mPas-61 mPas, měřené ve 4 % roztoku) a hydrolýzy (84,0 mol %-99,9 mol %).
(11)
Na všechny jakosti spadající do definice výrobku se někdy odkazuje jako na standardní jakosti, což znamená, že je všechny lze vyrábět na standardní lince pro výrobu PVA a že výrobní náklady jsou u těchto jakostí obdobné. Opak platí pro jakosti, které patří do stejného kódu KN, nikoliv však do definice výrobku: nelze je vyrábět na standardní lince pro výrobu PVA, vyžadují jinou výrobní technologii a dodatečné zařízení, a výrobní náklady mohou být proto velmi odlišné. Jakosti, které nepatří do definice výrobku, mají při srovnání s těmi, které patří do definice výrobku, rovněž velmi odlišné vlastnosti. Pokud jde o stupeň viskozity a hydrolýzy: i) jakostmi s nízkou viskozitou jsou PVA s nízkou molekulární hmotností, s nimiž se obtížně manipuluje, což vede mimo jiné k nízkému výnosu výroby, zatímco ii) jakosti s vysokou viskozitou, s nimiž se rovněž obtížně manipuluje, se používají pro povrchovou úpravu špičkového křídového papíru, což je velmi zvláštní druh uplatnění, při němž je nutno zamezit nežádoucím trhlinám, které se obvykle tvoří, iii) jakosti s vysokým stupněm hydrolýzy se používají rovněž zejména pro uvedené uplatnění a iv) jakosti PVA s nízkým stupněm hydrolýzy nejsou rozpustné ve vodě nebo s vodou vytvářejí nestálé roztoky. Tyto výrobky se v zásadě používají k výrobě suspenzního PVC a při vyšších teplotách přestanou být roztokem.
(12)
Uživatel uvedl, že při výrobě PVB pryskyřice, kterou potřebuje k výrobě své PVB fólie, má zásadní význam šest vlastností PVA. Kombinace parametrů pro těchto šest vlastností vede k tomu, že sporná jakost je v porovnání se všemi ostatními jakostmi PVA na trhu jedinečná. Při analýze tohoto tvrzení bylo skutečně zjištěno, že u některých uplatnění mohou být technické specifikace přísnější než u jiných. Zároveň však bylo zjištěno, že ve skutečnosti všechny jakosti, včetně jakostí výrobku pro běžné použití, které spadají do definice výrobku a na něž se někdy odkazuje jako na „standardní jakosti“, mají jedinečnou kombinaci vlastností. Podle požadovaného uplatnění se volí příslušná jakost. To platí nejen pro uplatnění dotyčného uživatele, ale i pro ostatní uplatnění. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
ii) Sporná jakost má velmi specifická konečná použití
(13)
Dotyčný uživatel rovněž zpochybnil hodnocení Komise týkající se trhu uživatelů PVA a zejména tvrdil, že trh uživatelů PVB je velmi odlišný. V této souvislosti (jak již bylo uvedeno v prozatímním nařízení) zmíněný uživatel používal tuto jakost PVA k výrobě PVB, což je největší uplatnění ve Společenství, na něž připadá 25-29 % spotřeby PVA, a rovněž nejrychleji rostoucí uplatnění kvůli silnému růstu poptávky po PVB fóliích. Dále v dodavatelském řetězci šetření rovněž prokázalo, že se téměř 90 % PVB vyrobeného ve Společenství posléze používá k výrobě PVB fólií, což je rovněž uplatnění dotyčného uživatele (nejedná se však o jediného výrobce PVB fólií ve Společenství). Potvrzuje se proto, že (jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) zvláštní použití této zúčastněné strany je pouze jedním z hlavních uplatnění, které vzhledem k jeho tržnímu významu nelze charakterizovat jako „nestandardní“.
(14)
Co se týká údajného specifického použití, dotyčný uživatel rovněž tvrdil, že spornou jakost není možno nahradit jinými modely, což dokládá toto specifické konečné použití. V tomto ohledu bylo za prvé zjištěno, že tento uživatel nenakupoval výhradně u dotyčného čínského výrobce a že měl několik alternativních zdrojů. V průběhu období šetření pořizoval u výrobce v ČLR méně než 5 % svých nákupů PVA, pro něž požadoval vyloučení. Zbývající nakoupené objemy byly pořízeny u tří jiných výrobců v různých zemích. Mimoto bylo zjištěno, že ačkoliv by většinu ostatních jakostí prodávaných na trhu Společenství skutečně nebylo možno použít jako alternativu sporné jakosti, samotnou spornou jakost lze použít také pro jiná uplatnění a tato jakost je na trhu Společenství k dispozici za ceny podobné cenám ostatních jakostí dovážených z ČLR. S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo nutno odmítnout tvrzení, že by spornou jakost nebylo možno nahradit.
iii) Sporná jakost je kopolymerem, nikoliv homopolymerem
(15)
Po uložení prozatímních opatření uživatel uvedl, že PVA s nízkým obsahem popela je kopolymer, nikoliv homopolymer. Toto tvrzení se zakládalo na skutečnosti, že obsahuje dvě základní složky. Tato otázka byla prověřena a bylo zjištěno, že PVA je výsledkem prvotní homopolymerní polymerizace. Následný proces hydrolýzy je však vždy neúplný (v rozmezí od 84,0 mol % do 99,9 mol %) a do té míry by bylo možno rovněž tvrdit, že PVA obsahuje dvě základní složky a lze na něj odkazovat jako na kopolymer.
(16)
Aby se zamezilo nedorozumění, považovalo se proto za vhodné objasnit definici výrobků stanovenou v prozatímním nařízení. Dotčený výrobek je proto s konečnou platností vymezen jako určité kopolymerní polyvinylalkoholy (PVA) založené na homopolymerní polymerizaci s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % obvykle kódu KN ex 3905 30 00 pocházející z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
D. DUMPING
1. Tchaj-wan
(17)
Pokud jde o Tchaj-wan, nebyla uložena žádná prozatímní opatření, jelikož (jak je uvedeno v 29. a 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) u dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu nebyl prozatímně zjištěn žádný dumping.
(18)
Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jediný spolupracující tchajwanský podnik, společnost Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. (dále jen „CCP“) je jediným vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku na Tchaj-wanu a podle údajů Eurostatu jeho vývoz v průběhu období šetření představoval 100 % tchajwanského vývozu do ES.
(19)
Oba výrobci ve Společenství, Kuraray Europe GmbH a Celanese Chemicals Ibérica S.L., uvedli, že společnost CCP v období šetření ve skutečnosti prodávala za dumpingové ceny, a požadovali, aby Komise přehodnotila svá zjištění s ohledem na stanovení dumpingu pro společnost CCP.
1.1 Náklady na suroviny
(20)
Oba výrobci ve Společenství uvedli, že výrobní náklady společnosti CCP byly mnohem vyšší, než zjistila Komise, jelikož náklady na vinylacetátový monomer (dále jen „VAM“), který je hlavní surovinou používanou při výrobě PVA, byly podhodnoceny. V tomto ohledu zdůraznili, že dodavatelem VAM pro společnost CCP je společnost ve spojení. K doložení svých tvrzení předložil jeden výrobce ve Společenství studii o podnikání společnosti CCP týkajícím se PVA, kterou provedla poradenská společnost, jakož i publikace o mezinárodních cenách VAM.
(21)
Předložené informace byly přezkoumány. Ze srovnání cen VAM uvedených ve výše zmíněných publikacích a cen ověřených v průběhu řízení v Asii i v Evropě jednoznačně vyplývá, že ceny uvedené v těchto publikacích jsou nadhodnoceny. Mimoto se v samotných publikacích uvádí, že zveřejněné ceny jsou odhady, že skutečné ceny na trhu mohou být vyšší či nižší a že zveřejněné ceny by měly být použity jako indexy. Ačkoliv takovéto ceny lze použít ke sledování trendů v čase, nezdá se, že představují skutečné ceny.
(22)
Šetření mimoto prokázalo, že se prodeje VAM od spřízněného dodavatele pro společnost CCP uskutečnily za ceny, které odpovídají cenám, jež tento dodavatel účtuje nezávislým odběratelům, a že ceny zaplacené společností CCP za VAM odpovídají cenám hrazeným ostatními výrobci v Asii, zejména v Japonsku.
(23)
Náklady na VAM obsažené ve výše zmíněné studii byly mimoto založeny na vyšší míře spotřeby VAM, než byla skutečná spotřeba společnosti CCP. Vzhledem k tomu, že míra spotřeby VAM závisí na směsi plně a částečně hydrolyzovaného PVA, bylo zjištěno, že skutečná míra spotřeby VAM ve společnosti CCP odpovídá ověřené míře spotřeby ostatních výrobců v Asii i ve Společenství s přihlédnutím k příslušným směsím výrobků.
(24)
Z důvodů podrobně uvedených v 20. až 23. bodě odůvodnění byl proto vyvozen závěr, že náklady společnosti CCP na VAM nebyly podhodnoceny, a tvrzení týkající se této záležitosti byla tudíž odmítnuta.
1.2 Ostatní náklady
(25)
Na základě nákladů obsažených ve výše zmíněné studii jeden ze dvou výrobců ve Společenství tvrdil, že kromě VAM byly podhodnoceny i ostatní prvky nákladů společnosti CCP na výrobu PVA, např. náklady na veřejné služby, jiná výrobní režie a prodejní, správní a režijní náklady. K doložení odhadů nákladů uvedených ve studii však nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy.
(26)
Skutečné údaje ověřené u společnosti CCP na místě byly znovu přezkoumány a bylo potvrzeno, že při výpočtu dumpingu byly použity správné náklady. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
1.3 Výpočet běžné hodnoty
(27)
Jeden výrobce ve Společenství uvedl, že by pro společnost CCP měla být běžná hodnota početně zjištěna pro všechny druhy výrobků, jelikož na tchajwanském trhu s PVA panuje zvláštní tržní situace vzhledem k uměle nízkým cenám, zejména v porovnání s cenovým rozpětím zveřejněným pro Asii, a rovněž proto, že se většina tchajwanského domácího prodeje v průběhu období šetření uskutečnila pro odběratele ve spojení.
(28)
Ve skutečnosti nejsou k dispozici žádné důkazy, na jejichž základě by bylo možno považovat tchajwanské ceny při prodeji na domácím trhu za uměle nízké. Zveřejněné ceny PVA jsou pouze cenovým rozpětím velmi obecné povahy uvedeným pro Asii (kromě Číny) jako celek, aniž by byly upřesněny skutečné jakosti nebo druhy výrobků, proto je nelze použít při srovnání cen pro Tchaj-wan. Na základě této skutečnosti nelze považovat tchajwanské ceny při prodeji na domácím trhu za uměle nízké. Co se týká údajné neexistence dostatečných domácích prodejů nezávislým odběratelům, potvrzuje se, že bylo zjištěno, že se prodej nezávislým odběratelům uskutečnil v dostatečném množství, aby bylo možno stanovit běžnou hodnotu.
(29)
Týž výrobce ve Společenství rovněž uvedl, že by vzhledem k údajné zvláštní tržní situaci kvůli uměle nízkým cenám PVA na tchajwanském trhu neměl být zisk použitý v početně zjištěných běžných hodnotách pro společnost CCP založen na ustanoveních čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(30)
Z důvodů uvedených v 28. bodě odůvodnění neexistuje žádný důvod, proč by zisk založený na ustanoveních čl. 2 odst. 6 základního nařízení nebyl vhodný pro početně zjištěné běžné hodnoty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(31)
Zúčastněným stranám byla sdělena výše uvedená zjištění a byla jim poskytnuta lhůta, během níž se mohly k těmto informacím vyjádřit. Výrobci ve Společenství ani žádná jiná zúčastněná strana nepředložili žádné dodatečné informace, které by změnily Komisí prozatímně stanovený dumping pro Tchaj-wan.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje, že dumpingové rozpětí stanovené pro Tchaj-wan je nižší než 2 %, vyjádřeno jako procento vývozní ceny, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto by v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení mělo být toto řízení s ohledem na dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu ukončeno.
2. Čínská lidová republika (ČLR)
2.1 Tržní zacházení a individuální zacházení
(33)
Jelikož ohledně určení tržního zacházení a individuálního zacházení nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 31. až 39. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Srovnatelná země
(34)
Oba výrobci ve Společenství, Kuraray Europe GmbH a Celanese Chemicals Ibérica S.L., zopakovali, že pro ČLR mělo být jako srovnatelná země vybráno Japonsko namísto Tchaj-wanu.
(35)
Tito výrobci uvedli, že by Japonsko bylo vhodnější srovnatelnou zemí než Tchaj-wan, jelikož hospodářská soutěž na japonském trhu s PVA je silnější než na tchajwanském trhu, poněvadž: i) na tchajwanském trhu má dominantní postavení jediný tchajwanský výrobce, společnost CCP, zatímco v Japonsku existují čtyři výrobci, ii) dovozy PVA, na něž se vztahuje šetření týkající se Tchaj-wanu, jsou omezené, a iii) domácí poptávka po obdobném výrobku je na Tchaj-wanu nízká.
(36)
Co se týká údajného dominantního postavení společnosti CCP na trhu na Tchaj-wanu, je nutno připomenout, že úroveň hospodářské soutěže je ovlivněna rovněž dovozy a že v tomto ohledu (jak je již uvedeno v 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) má Tchaj-wan z hlediska domácí spotřeby ve skutečnosti vyšší podíl dovozů (15 %) než Japonsko (3 %).
(37)
Pokud jde o tvrzení, že se dovozy PVA vztahují hlavně na výrobky, které nepatří do škály výrobků v rámci šetření, toto tvrzení nebylo doloženo dostatečnými důkazy, nebylo proto možné je přijmout.
(38)
Co se týká údajné omezené poptávky po obdobném výrobku na Tchaj-wanu, je nutno zdůraznit, že tchajwanský domácí trh s PVA překračuje 15 000 tun, přičemž se většinou jedná o obdobný výrobek. Ačkoliv jeden výrobce ve Společenství tvrdil, že ve skutečnosti existuje omezená poptávka, jelikož se většina prodejů společnosti CCP uskutečňuje pro odběratele ve spojení, při šetření byl potvrzen opak. Z těchto důvodů bylo tvrzení týkající se omezené poptávky po obdobném výrobku odmítnuto.
(39)
Z důvodů uvedených v 36. až 38. bodě odůvodnění bylo tvrzení o nedostatečné hospodářské soutěži na tchajwanském trhu odmítnuto.
(40)
Jeden výrobce ve Společenství uvedl, že pro trh ČLR je s ohledem na výrobu i prodej japonský trh s PVA mnohem reprezentativnější než Tchaj-wan. I když je tchajwanská výroba a domácí prodej nižší než výroba a domácí prodej v Japonsku, jsou přesto dostatečně významné, aby bylo možné provést srovnání s čínským PVA a jeho vývozem do ES.
(41)
Týž výrobce ve Společenství rovněž uvedl, že by Japonsko bylo vhodnější srovnatelnou zemí než Tchaj-wan, jelikož v Japonsku existují integrovaní i neintegrovaní výrobci PVA, stejně jako v ČLR. Je však důležité zmínit, že ačkoliv je pravda, že v ČLR existují oba typy výrobců, tchajwanský výrobce a jediný spolupracující a prověřený japonský výrobce mají integrované procesy výroby PVA. Tento aspekt nemůže být proto důležitý, pokud jde o upřednostnění Japonska před Tchaj-wanem.
(42)
Týž výrobce ve Společenství rovněž uvedl, že sortimentní skladba a uplatnění PVA na japonském trhu jsou srovnatelnější se sortimentní skladbou a uplatněním v ČLR. V tomto ohledu se potvrzuje, že sortimentní skladba a uplatnění na tchajwanském trhu jsou takové, aby byla zaručena odpovídající srovnatelnost mezi tchajwanským a čínským PVA, přičemž neexistují žádné důkazy, že by japonský PVA zajistil lepší srovnatelnost.
(43)
Pro stanovení spolehlivé běžné hodnoty je dále důležitým prvkem úroveň spolupráce ve vybrané zemi. V Japonsku při šetření spolupracoval pouze jeden ze čtyř výrobců obdobného výrobku, zatímco na Tchaj-wanu byly potřebné údaje k dispozici pro celou zemi vzhledem k tomu, že se šetření vztahovalo na Tchaj-wan. Tchajwanská společnost představovala mnohem vyšší podíl na domácím trhu než jediný spolupracující japonský výrobce, což umožnilo lépe posoudit běžnou hodnotu.
(44)
S ohledem na důvody uvedené v 36. až 43. bodě odůvodnění bylo odmítnuto tvrzení obou výrobců ve Společenství, že Japonsko je nejvhodnější srovnatelnou zemí pro ČLR, a potvrzuje se 40. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Běžná hodnota
(45)
Jeden výrobce ve Společenství uvedl, že by běžná hodnota srovnatelné země, Tchaj-wanu, měla být početně zjištěna pro všechny druhy výrobků a zisk použitý v početně zjištěné běžné hodnotě by neměl být založen na ustanoveních čl. 2 odst. 6 základního nařízení, jelikož na Tchaj-wanu panuje zvláštní tržní situace kvůli uměle nízkým cenám.
(46)
Z důvodů podrobně uvedených v 28. až 30. bodě odůvodnění byla tato tvrzení odmítnuta. Na základě těchto skutečností se potvrzuje 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Vývozní cena
(47)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se 48. až 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.5 Srovnání
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání, potvrzuje se 51. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6 Dumpingové rozpětí
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dumpingového rozpětí, potvrzuje se 52. a 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR činí 10 %.
E. ÚJMA
1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství
(50)
Vzhledem k tomu, že nebyly v této věci předloženy žádné nové zásadní informace ani námitky, potvrzuje se 54. až 60. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba Společenství
(51)
Při přezkumu statistických údajů Eurostatu a křížové kontrole s informacemi, které jsou dostupné z jiných zdrojů, se zdálo, že dovozy z USA uvedené v prozatímním nařízení byly podhodnoceny, zejména co se týká roku 2003 (viz 80. bod odůvodnění). Proto bylo rozhodnuto nahradit tyto údaje údaji z databáze vývozů USA. Po poskytnutí konečných informací bylo dále zjištěno, že údaje Eurostatu týkající se čínských dovozů PVA byly chybné a bylo třeba je opravit (viz 56. bod odůvodnění).
(52)
V souladu s tím byly údaje o spotřebě revidovány takto:
2003
2004
2005
OŠ
Spotřeba v tunách
143 515
154 263
166 703
166 755
Index (2003 = 100)
100
107
116
116
(53)
To ukazuje, že během posuzovaného období poptávka po dotčeném výrobku vzrostla o 16 %. Ostatní závěry shrnuté v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají v platnosti.
(54)
Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 61. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou změn 61. a 64. bodu odůvodnění, jak je uvedeno výše.
3. Dovoz z dotčených zemí
(55)
Jelikož je potvrzeno, že v případě Tchaj-wanu je dumpingové rozpětí minimální, dovozy pocházející z Tchaj-wanu jsou s konečnou platností vyloučeny z posouzení újmy.
(56)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany vyjádřily vážné pochybnosti, co se týká spolehlivosti údajů Eurostatu o dovozech PVA z ČLR v roce 2003. Tato otázka byla prošetřena a bylo zjištěno, že při hlášení ohledně dotčených dovozů došlo k významnému pochybení. V důsledku toho byly objemy dovozů PVA z ČLR upraveny takto:
Dovozy
2003
2004
2005
OŠ
ČLR (tuny)
16 197
14 710
21 561
21 513
Index (2003 = 100)
100
91
133
133
(57)
Místo poklesu čínských dovozů během posuzovaného období, jak bylo stanoveno v prozatímním stádiu, kdy se vycházelo z chybných údajů za rok 2003, došlo v posuzovaném období ke zvýšení dovozů z ČLR o 33 %, zatímco v roce 2004 poklesly o 9 % ve srovnání s rokem 2003.
(58)
Vzhledem k tomu a vzhledem k revidovaným údajům o spotřebě Společenství (viz 51. bod odůvodnění) se v souladu s tím změnil podíl dovozů z ČLR na trhu v posuzovaném období takto:
Podíl ČLR na trhu
2003
2004
2005
OŠ
Trh Společenství
11,3 %
9,5 %
12,9 %
12,9 %
Index (2003 = 100)
100
84
115
114
(59)
Podíl na trhu, jenž připadal na dovozy z ČLR, se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 1,6 procentního bodu. V průběhu období šetření představovaly čínské dovozy 12,9 % celého trhu Společenství.
(60)
Vzhledem k revidovaným údajům o dovozu v roce 2003 byly ceny dovozů pocházejících z ČLR uvedené v 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení odpovídajícím způsobem změněny. Průměrná cena dovozů se tak snížila o 3 %.
Jednotkové ceny
2003
2004
2005
OŠ
ČLR (EUR/t)
1 162
1 115
1 164
1 132
Index (2003 = 100)
100
96
100
97
(61)
Následně po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že Komise neměla z výpočtu cenového podbízení vylučovat žádné shodné modely. Tvrdil, že tímto by byly ceny dovozů Společenství z ČLR nadhodnoceny. Pokud jde o tuto otázku, v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je skutečně stanoveno, že ze srovnání pro stanovení cenového podbízení byla vyloučena omezená množství druhů výrobku, jelikož se to považovalo za správné vzhledem k tomu, že srovnání jednotlivých druhů výrobku muselo mít smysl a muselo být spravedlivé, a proto nemělo být možné srovnávat mezi standardní jakostí a zvláštní jakostí spadající do definice výrobku.
(62)
Dotčená omezená množství druhů výrobku představovala v průběhu období šetření 34 % čínských dovozů, výrobní odvětví Společenství (ne žadatel) je však vyrábělo ve velmi malém objemu představujícím 0,1-0,5 % jeho prodejů obdobných výrobků v průběhu období šetření. Zatímco dovozy PVA z Číny v rámci těchto omezených množství druhů výrobku se týkaly PVA standardní jakosti, výrobce ve Společenství vyrábějící tato omezená množství druhů výrobku Komisi uvedl, že v jeho případě, pokud jde omezená množství druhů výrobku, se jednalo o vysoce specializované výrobky s velmi omezeným použitím, které nelze nahradit PVA standardní jakosti. Navíc nebyly vyráběny na jeho standardní výrobní lince, ale ve specializovaném závodě v rámci sériového výrobního procesu. Dotčený výrobce ve Společenství rovněž konkrétně oznámil, že tento PVA nekonkuroval PVA standardní jakosti. V souvislosti s tím dospěla Komise k závěru, že pro tato omezená množství druhu výrobku dovážená z ČLR, kterými byl PVA standardní jakosti, neexistovaly žádné shodné jakosti prodávané výrobním odvětvím Společenství. Vzhledem k tomu, že by tak mohl být výpočet cenového podbízení nadále založen na reprezentativních objemech (tj. 54 % dotčených dovozů), bylo rozhodnuto vyloučit tato omezená množství druhů výrobků ze srovnání.
(63)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že žadatel v námitce neuvedl žádný důkaz o opaku, potvrzuje se, že vyloučení těchto omezených množství druhů výrobku z výpočtu cenového podbízení je oprávněné a tvrzení se proto odmítá.
(64)
Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 65. až 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou údajů o čínském dovozu a podílu na trhu, o čemž bylo pojednáno výše.
4. Situace výrobního odvětví Společenství
(65)
Vzhledem k revidovaným údajům o spotřebě Společenství (viz 51. bod odůvodnění) se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu v posuzovaném období změnil takto:
Podíl výrobního odvětví Společenství
2003
2004
2005
OŠ
Index (2003 = 100)
100
101
96
103
(66)
Jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Společenství využilo (pokud jde o objem prodeje) rostoucí poptávky na trhu Společenství.
5. Závěr o újmě
(67)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě Komise rozhodla o uložení prozatímních antidumpingových opatření, několik stran uvedlo, že se většina ukazatelů újmy vyvíjela pozitivně, proto nedošlo k žádné podstatné újmě. Jedna zúčastněná strana dokonce uvedla, že Komise dospěla k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, pouze na základě snížení prodejních cen výrobního odvětví Společenství.
(68)
V této souvislosti je nutno připomenout, že se (jak bylo uvedeno v 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) v průběhu posuzovaného období řada ukazatelů skutečně vyvíjela pozitivně vzhledem k silné a rostoucí poptávce na trhu Společenství. Stlačení cen na trhu Společenství spojené s celosvětovým silným růstem nákladů na hlavní suroviny však vedlo k negativnímu vývoji všech finančních ukazatelů, například ziskovosti, návratnosti investic a peněžních toků. To je podrobně vysvětleno v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ačkoliv (jak se uvádí v čl. 3 odst. 5 základního nařízení) rozhodující vodítko neposkytuje nezbytně jeden nebo několik relevantních hospodářských činitelů, které jsou v tomto ohledu posuzovány, je zřejmé, že finanční ukazatele patří k hlavním ukazatelům. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
(69)
Jelikož s ohledem na situaci výrobního odvětví Společenství nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 72. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou 75. a 76. bodu odůvodnění, o nichž bylo pojednáno výše.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Vliv dumpingových dovozů
(70)
Několik zúčastněných stran poukázalo na předběžné zjištění, že mezi rokem 2003 a 2004 čínské dovozy výrazně poklesly. Tyto strany tvrdily, že vzhledem ke skutečnosti, že se v témže období ziskovost výrobního odvětví Společenství výrazně zhoršila o 62 %, nemohlo být stlačení cen způsobeno čínskými dovozy.
(71)
V tomto ohledu je nutno připomenout, že při šetření bylo zjištěno, že ceny dovozů z ČLR byly v období šetření o 3,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a že dovozy z ČLR byly v celém posuzovaném období deklarovány na hranici Společenství s cenami nižšími, než byly ceny dosažené výrobním odvětvím Společenství. Rozdíl mezi dovozními cenami ČLR podle Eurostatu a prodejními cenami výrobního odvětví Společenství se jeví jako významnější v roce 2003 než v období šetření. Na základě takovéto analýzy však není možno vyvodit žádný závěr, pokud jde o cenové podbízení v letech před obdobím šetření; přesné a spolehlivé rozpětí cenového podbízení lze vypočítat pouze pro období šetření, jelikož tento výpočet je nutno provést na základě porovnání jednotlivých modelů a po náležité úpravě s ohledem na náklady (po) dovozu a rozdíly v úrovni obchodu. Takovéto údaje byly k dispozici pouze pro období šetření. Nebylo proto možno vyvodit žádný závěr, zda ceny dovozů z ČLR byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v celém posuzovaném období.
(72)
Při šetření bylo dále zjištěno, že na trhu došlo k významnému stlačení cen. Toto stlačení cen způsobilo újmu vzhledem k silnému růstu nákladů na hlavní suroviny v témže období, jak je uvedeno v 78. a 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Na základě obdržených připomínek, které byly zmíněny v 70. bodě odůvodnění, byl vývoj cen surovin v posuzovaném období analyzován pro jednotlivé roky. Jak je zmíněno v 78. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, hlavní surovinou pro výrobu PVA je vinylacetátový monomer (dále jen „VAM“). Připadá na něj přibližně 65 % nákladů na výrobu PVA. V níže uvedené tabulce jsou uvedeny náklady na VAM na tunu PVA během posuzovaného období:
Výrobní odvětví Společenství
2003
2004
2005
OŠ
Náklady na VAM na tunu PVA
Index
100
107
119
130
(73)
Z analýzy vyplynulo, že v roce 2004 byl nárůst nákladů na suroviny v porovnání s růstem těchto nákladů v roce 2005 a v období šetření mírný. S ohledem na tento vývoj cen surovin, který nejlépe dokládá výše uvedený vývoj nákladů na VAM a který příliš neodpovídal vývoji ziskovosti, lze vyvodit závěr, že prudký pokles ziskovosti v roce 2004 byl způsoben spíše 7 % poklesem prodejních cen výrobního odvětví Společenství (jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) než zvýšením nákladů na suroviny.
(74)
V souvislosti s výše uvedeným byly podíly na trhu v roce 2004 dále analyzovány jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s rokem 2003 za účelem zjištění, zda dumpingové dovozy měly samy o sobě podstatný dopad na újmu. Bylo zjištěno, že v průběhu roku 2004 výrobní odvětví Společenství zvýšilo svůj podíl na trhu o 1 %. Čínské dovozy zároveň přišly o 16 % podílu na trhu. Výsledkem bylo to, že během roku 2004 podíl výrobního odvětví Společenství na trhu představoval více než čtyřnásobek podílu ČLR. Za těchto okolností se skutečně zdálo obtížné přičíst stlačení cen v rozhodujícím roce 2004 dovozům z ČLR, jelikož jejich množství bylo poměrně nízké a silně se snižovalo.
(75)
Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že i při nízkém podílu na trhu se dumpingovým dovozům podařilo přivodit vážné narušení na trhu vzhledem k povaze daného obchodu. Tvrdilo, že Komise by namítla, že PVA je komoditou a že nejnižší cena zaznamenaná na trhu velkou měrou určuje tržní cenu, které se ostatní výrobci musí přizpůsobit, pokud si chtějí udržet zakázky. Je třeba jasně stanovit, že Komise při zveřejnění konečných informací pouze citovala tvrzení žadatele a nijak ho nepotvrdila. Žadatel dále namítal, že tento údajný vliv dovozů z ČLR na prodejní ceny výrobního odvětví Společenství by byl prokázán klesající tendencí prodejních cen výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období, zatímco ceny hlavní suroviny, VAM, stoupaly. Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že nebylo schopno přenést nárůst cen surovin na své odběratele kvůli silnému cenovému tlaku ze strany dumpingových dovozů, což vedlo k výraznému snížení ziskovosti, návratnosti investic a peněžních toků.
(76)
Nicméně při podrobnějším přezkoumání vývoje se zdá, že k značnému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství došlo zejména v období od roku 2004 do období šetření. V roce 2003, kdy podíl dovozů z ČLR na trhu činil 11,3 % a prodejní ceny se od následujících let příliš nelišily, si výrobní odvětví Společenství vedlo uspokojivě, zejména co se týká ziskovosti. Toto hodnocení dokládá skutečnost, že dokonce výrobní odvětví Společenství označilo rok (2002 a) 2003 za rok „před značným proniknutím dumpingových dovozů na trh Společenství“. To bylo potvrzeno zjištěními šetření, proto se v 131. bodě odůvodnění prozatímního nařízení mělo za to, že v roce 2003 na trhu Společenství existovala normální konkurenční situace. To nezpochybnila žádná ze zúčastněných stran a znamená to, že v roce 2003 bylo narušení obchodu omezené, pokud k němu vůbec došlo. Naopak v roce 2004, kdy se dovozy z ČLR snížily, zatímco prodejní ceny byly poměrně stálé, se finanční situace výrobního odvětví Společenství náhle výrazně zhoršila.
(77)
Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že Komise nesprávně vyvodila, že dumpingové dovozy musely být hlavní příčinou újmy. V tomto ohledu se poznamenává, že Komise nespatřovala v dumpingových dovozech hlavní příčinu újmy. V čl. 3 odst. 6 základního nařízení se stanoví, že „objem a/nebo cena (…) mají na výrobní odvětví Společenství nepříznivé účinky (…) a že tyto účinky dosahují takových rozměrů, že mohou být označeny jako závažné“ (zdůr. aut.).
(78)
Další analýza skutečností zjištěných v průběhu šetření ukázala, že dumpingové dovozy samy o sobě měly dopad na nepříznivý stav výrobního odvětví Společenství, avšak vzhledem k jejich celkovému omezenému podílu na trhu ve srovnání s rostoucím podílem na trhu výrobního odvětví Společenství a chybějící jasné časové shodě mezi dumpingovými dovozy a nejnepříznivějším stavem výrobního odvětví Společenství není tento dopad považovaný za závažný.
(79)
Na základě výše uvedeného nelze učinit závěr, že by dumpingové dovozy měly dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství, která by mohla být označena jako závažná.
2. Vliv dalších faktorů
(80)
Po uložení prozatímních opatření byly získány informace, které poukazovaly na neúplnost údajů Eurostatu, pokud jde o dovoz z USA. Nahlášený objem se zdál být příliš nízký v porovnání s údaji o vývozu pocházejícími z databáze USA, avšak rovněž s jinými zdroji. Údaje o těchto dovozech bylo proto nutno revidovat a bylo zjištěno, že je nejvhodnější nahradit je údaji získanými z databáze vývozů USA, přičemž hodnoty přepočtené na eura byly náležitě upraveny na úroveň CIF hranice Společenství. Dopad revidovaných objemů dovozu z ČLR v roce 2003 na vypočtenou spotřebu ve Společenství rovněž ovlivnil podíly na trhu jiných zemí v daném roce. Tabulky v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto změnily takto:
Dovozy pocházející z jiných třetích zemí (množství)
Dovoz (tuny)
2003
2004
2005
OŠ
USA
19 804
26 663
25 771
26 298
Index (2003 = 100)
100
135
130
133
Japonsko
13 682
11 753
12 694
14 151
Index (2003 = 100)
100
86
93
103
Tchaj-wan (rozpětí)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Index (2003 = 100)
100
118
88
83
Dovozy pocházející z jiných třetích zemí (průměrná cena)
Průměrná cena (EUR)
2003
2004
2005
OŠ
USA
1 308
1 335
1 446
1 416
Index (2003 = 100)
100
102
111
108
Japonsko
1 916
1 532
1 846
1 934
Index (2003 = 100)
100
80
96
101
Tchaj-wan
1 212
1 207
1 308
1 302
Index (2003 = 100)
100
100
108
108
Podíly na trhu
Podíl na trhu (%)
2003
2004
2005
OŠ
USA
13,8 %
17,3 %
15,5 %
15,8 %
Japonsko
9,5 %
7,6 %
7,6 %
8,5 %
Tchaj-wan (index)
100
109
76
71
(81)
Ve srovnání s prozatímním nařízením spočívá hlavní rozdíl v množství dovozů z USA a v tendenci, kterou lze s ohledem na tento dovoz zaznamenat. V průběhu posuzovaného období došlo pouze k mírnému nárůstu dovozů PVA z USA, tj. zvýšení o 2 procentní body s ohledem na podíl na trhu, zatímco v prozatímním nařízení byl vyvozen nesprávný závěr, že se v daném období tento dovoz zdvojnásobil. Ceny CIF hranice Společenství se u těchto dovozů zdají být obecně vyšší, než k jakým dospěl prozatímní závěr, a sice v období šetření byly vyšší o 4,3 %. Ostatní závěry ohledně těchto dovozů shrnuté v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají v platnosti.
(82)
Podle 97. a 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení vyjádřilo několik zúčastněných stran vyjádřilo vážné pochybnosti, co se týká spolehlivosti cen Eurostatu u japonských dovozů, jelikož průměrné jednotkové ceny těchto dovozů byly značně vyšší než jednotkové ceny PVA z jiných zdrojů. Jedna zúčastněná strana uvedla, že by vysoká průměrná prodejní cena mohla vyplývat z nesprávného zahrnutí jiných, dražších výrobků, např. PVB. V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že tyto údaje byly podrobně ověřeny a že na základě této analýzy byl vyvozen závěr, že (jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) japonské dovozy nemohly přispět k negativnímu vývoji cen, který vedl k závažnému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. Pro úplnost a přehlednost je níže uvedeno shrnutí této analýzy.
(83)
Další zkoumání údajů Eurostatu týkajících se dovozů z Japonska potvrdilo, že tyto údaje nezahrnovaly žádné jiné výrobky kromě PVA, a že tudíž údaje nebyly navýšeny dražšími výrobky. Jak již bylo uvedeno v podnětu, japonské dovozy PVA zahrnovaly určité omezené množství jiného PVA, než je obdobný výrobek, pravděpodobně s podstatně vyššími jednotkovými cenami. V průměrné hodnotě vypočtené pro japonské dovozy na základě statistických údajů nebylo možno cenový vliv těchto jiných jakostí PVA neutralizovat, jelikož tyto údaje neodlišují obdobný výrobek od ostatních jakostí PVA. Avšak s přihlédnutím k přibližnému objemu těchto dovozů na základě údajů uvedených v podnětu a s ohledem na průměrnou cenu vypočítanou pro všechny japonské dovozy PVA v průběhu období šetření bylo zjištěno, že je velmi nepravděpodobné, že by vyloučení jakostí PVA, které nepatří do definice výrobku, vedlo k průměrné ceně CIF hranice Společenství u obdobného výrobku, jež by v průběhu období šetření byla nižší než prodejní ceny Společenství. Mimoto bylo možno během období šetření ověřit kolem 25 % japonských dovozů a tyto dovozy se týkaly jakostí PVA, které patří do definice výrobků. Tyto prodeje se uskutečnily pro strany ve spojení, tj. za vnitropodnikové ceny, a bylo zjištěno, že ceny při dalším prodeji těchto nákupů prvním nezávislým odběratelům ve Společenství byly v průměru o 8-10 % vyšší než ceny, jež mohlo získat výrobní odvětví Společenství. Proto byl vyvozen závěr a nadále platí, že neexistují žádné signály, že by japonské dovozy PVA v období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, a proto se nemá za to, že tyto dovozy přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
(84)
Několik zúčastněných stran zpochybnilo rovněž to, jak se japonským dovozům podařilo zachovat velký podíl na trhu s tak vysokými cenami, jestliže na trhu Společenství panovala silná cenová soutěž. V tomto ohledu je nutno za prvé uvést, že (jak je zmíněno v 83. bodě odůvodnění) zahrnutí jiných, dražších jakostí PVA jistě navýšilo průměrné hodnoty Eurostatu, pokud jde o japonské dovozní ceny. Na základě ověřených údajů týkajících se přibližně 25 % japonských dovozů se zdá, že průměrné ceny těchto dovozů prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství jsou o 8-10 % vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství. To není výsledkem přesného srovnání jednotlivých jakostí. Jedná se spíše o pravděpodobný a přibližný cenový rozdíl mezi průměrnými prodejními cenami části japonských dovozů a průměrnými prodejními cenami dosaženými výrobním odvětvím Společenství. Na základě těchto skutečností není výsledek analýzy japonských dovozních cen v rozporu se závěrem, že tržní ceny ve Společenství byly skutečně sníženy, a toto tvrzení je odmítnuto.
(85)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se objem tchajwanských dovozů v období od roku 2003 do roku 2006 zvýšil, na rozdíl od zjištění Komise, které konstatuje snížení podílu na trhu, a že průměrné ceny těchto dovozů vzrostly méně, než zjistila Komise. Toto tvrzení bylo založeno na analýze údajů Eurostatu. V této souvislosti je nutno podotknout, že (jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) byly použity skutečné údaje jediného tchajwanského výrobce, jelikož ten při šetření plně spolupracoval. Tyto ověřené údaje byly považovány za spolehlivější než údaje Eurostatu, zejména vzhledem k tomu, že tento výrobce v průběhu celého posuzovaného období prodával rovněž významná množství PVA, na něž se vztahoval kód KN ex 3905 30 00, nepatřily však do definice výrobku. Tvrzení této zúčastněné strany bylo proto nutno odmítnout.
(86)
Jiná zúčastněná strana s ohledem na analýzu Komise týkající se cen dovozů z USA tvrdila, že ke snížení cen na trhu Společenství přispěly tchajwanské dovozy. Tato strana uvedla, že pro účely výpočtu průměrných cen prodeje prvnímu nezávislému odběrateli Komise upravila ceny dovozů z USA podle údajů Eurostatu, které již byly vyšší než tchajwanské ceny, směrem nahoru a tyto ceny (takto upravené) byly následně na přibližně stejné úrovni jako ceny výrobního odvětví Společenství. Proto byly tchajwanské ceny, jež nebylo nutno upravovat, nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a přispěly k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
(87)
Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. Ve skutečnosti jsou ceny tchajwanských dovozů uvedené v 97. a 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení cenami na úrovni CIF hranice Společenství. Pro účely výpočtu cenového podbízení byla provedena řada úprav těchto cen (dovozní clo, náklady po dovozu, úroveň obchodu). V tomto případě byla úprava s ohledem na úroveň obchodu značná, jelikož prakticky veškerý prodej se uskutečnil prostřednictvím obchodníků/distributorů ve Společenství. Následné výpočty cenového podbízení pak bylo možno provést na úrovni PCN (kódové číslo výrobku), což vedlo k velmi přesným údajům, jež skutečně neprokazovaly cenové podbízení.
(88)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že si pokles ziskovosti přivodilo výrobní odvětví Společenství samo. Tyto strany tvrdily, že kvůli vytvoření dodatečné výrobní kapacity v roce 2004 se výrobní odvětví Společenství potýkalo s velkými dodatečnými objemy vyrobeného PVA, jež muselo prodat. Zúčastněné strany tvrdily, že se samotný žadatel podílel na agresivní politice cenového podbízení ve vztahu ke všem ostatním dodavatelům PVA s cílem maximalizovat své objemy prodeje a vyloučit ostatní soutěžitele z trhu. Podle těchto stran to vysvětluje snížení cen PVA v průběhu posuzovaného období. Tyto strany se domnívaly, že čínští výrobci se spíše řídili vývojem cen, než že by jej určovali.
(89)
Pokud jde o toto tvrzení, šetření skutečně prokázalo, že investice vynaložené výrobním odvětvím Společenství do zvýšení výrobní kapacity umožnily výrobnímu odvětví Společenství prodat na trhu Společenství značné dodatečné objemy. Tato skutečnost na straně jedné prokazuje, že toto investiční rozhodnutí bylo vzhledem k očekávanému růstu trhu správným rozhodnutím. Spotřeba PVA na trhu Společenství v průběhu posuzovaného období silně vzrostla, jak je vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, a to vedlo k celkovému zvýšení prodeje. Analýza údajů z období po období šetření (červenec 2006 až září 2007) týkající se spotřeby Společenství a prodeje na základě údajů Eurostatu a údajů, které poskytly strany, jichž se šetření týkalo, potvrdily, že spotřeba významně vzrostla a že výrobní odvětví Společenství dále zvýšilo své objemy prodeje o 10 %.
(90)
Zároveň však bylo při šetření zjištěno, že by závod na výrobu PVA měl vyrábět nepřetržitě, aby bylo dosaženo co nejvyšší efektivnosti. Tak tomu bylo i v případě výrobního odvětví Společenství. Šetřením bylo zjištěno, že se v důsledku rozšíření kapacity, k němuž došlo v období od roku 2004 do roku 2006, objem výroby od roku 2004 značně zvýšil. Výrobní odvětví Společenství po poskytnutí konečných informací namítlo, že další linka pro výrobu PVA byla k dispozici až od roku 2005 a že tudíž v roce 2004 nebyla žádná dodatečná kapacita. Šetření však ukázalo, že výrobní kapacita byla během roku 2004 o 7 % vyšší než v roce 2003. Výrobní odvětví Společenství současně snížilo své prodejní ceny o 7 % a v roce 2005, kdy výrobní kapacita dosáhla 129 % kapacity z roku 2003, byly ceny oproti úrovni z roku 2003 stále o 5 % nižší, a to navzdory velkému nárůstu nákladů na suroviny, jak bylo uvedeno v 72. bodě odůvodnění (+ 19 % v případě VAM). Výrobní odvětví Společenství mezitím zvýšilo své objemy prodeje nezávislým odběratelům o 12 % a v roce 2005 tento prodej zvýšilo o dalších 10 procentních bodů. Na základě toho se zdá, že může existovat souvislost mezi prodejními cenami výrobního odvětví Společenství a množstvím vyrobeného PVA.
(91)
Dvě zúčastněné strany tvrdily, že negativní vývoj hlavních finančních ukazatelů způsobily investice do výrobní kapacity, jelikož jejich náklady měly značný vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu bylo při šetření zjištěno, že (jak se uvádí v 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) bylo možno stanovit náklady spojené s rozšířením výrobní kapacity a že tyto náklady neměly významný vliv na výrazně nepříznivý trend zaznamenaný ve vývoji finanční situace výrobního odvětví Společenství. Tvrzení, že tyto náklady způsobily značné zhoršení nejdůležitějších finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, bylo proto nutno odmítnout.
(92)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že údaje žadatele o ziskovosti nepříznivě ovlivnilo stanovení cen prodejů pro vlastní spotřebu. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že prodej PVA stranám ve spojení byl podrobně prověřen. Za prvé, tento prodej byl oddělen od prodeje nezávislým stranám. Nebyl proto zahrnut ve finančních ukazatelích uvedených v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jak se výslovně uvádí v 84. bodě odůvodnění. Za druhé, ověření prodeje pro vlastní spotřebu prokázalo, že stanovení cen tohoto prodeje, který v průběhu období šetření představoval méně než 20 % celkového prodeje výrobního odvětví Společenství, nemělo nepříznivý účinek na oznámený výsledek o prodeji PVA nezávislým stranám, který uskutečnilo výrobní odvětví Společenství. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(93)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že negativní vývoj hlavních finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství způsobil údajně stlačený stavební trh v Německu v prvních letech posuzovaného období. K doložení tohoto tvrzení však nebyly předloženy žádné důkazy a statistické údaje jednoznačně ukazují trend zvyšování spotřeby PVA, a v případě PVB dokonce ještě výraznější trend zvyšování spotřeby. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(94)
Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že zaměřením na roky 2003 a 2004 nebyla provedena dostatečná analýza příčinných souvislostí v období 2004 až 2006. V tomto ohledu je třeba za prvé poznamenat, že roky 2003 a 2004 jsou první dva roky posuzovaného období a jako takové rozhodně nemohou být považované za „zastaralé“. Navíc, jak je shrnuto v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ze skupiny ukazatelů újmu vykázaly finančních ukazatele, zatímco většina ostatních ukazatelů vykázala pozitivní vývoj. Za takové situace je jen logické, že orgán provádějící šetření věnuje více pozornosti období, kdy došlo k největšímu zhoršení finančních ukazatelů, kterým byl rok 2004, kdy se ziskovost výrobního odvětví Společenství snížila o 62 %, jeho návratnost investic se snížila o 83 % a peněžní tok se snížil o 45 %. A jak dokazují 70. až 93. body odůvodnění, má se za to, že se analýza příčinných souvislostí neomezuje na roky 2003 a 2004 a že pokrývá celé posuzované období, tj. od roku 2003 do konce období šetření (září 2006). Tvrzení se proto odmítá.
3. Závěr ohledně příčinných souvislostí
(95)
Nakonec, po další analýze vyvolané připomínkami, které byly obdrženy po uložení prozatímních opatření, nelze potvrdit, že by dumpingové dovozy měly podstatný dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. Vzhledem k i) poměrně omezenému a jen mírně se zvyšujícímu podílu dumpingových dovozů z ČLR na trhu (z 11,3 % na 12,9 %) a mnohem významnějšímu a mírně se zvyšujícímu podílu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu (v průběhu období šetření více než trojnásobek podílu ČLR na trhu) a ii) omezenému, i když ne nevýznamnému, cenovému podbízení ze strany dovozů z ČLR lze vyvodit závěr, že nízké ceny na trhu Společenství v kontextu zvyšujících se cen surovin, které se výrazně podílely na újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, nelze přičíst dumpingovým dovozům z ČLR. Příčinnou souvislost ve smyslu čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení mezi dumpingovými dovozy z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nelze proto dostatečně zjistit.
G. ZÁVĚR
(96)
Řízení by proto mělo být zastaveno, jelikož dumpingové rozpětí stanovené pro Tchaj-wan je nižší než 2 %, a co se týká dovozů pocházejících z ČLR, chybí důkaz příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozů kopolymerních polyvinylalkoholů (PVA) založených na homopolymerní polymerizaci s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % kódu KN ex 3905 30 00 pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu se tímto zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení Komise (ES) č. 1069/2007 na dovozy některých polyvinylalkoholů ve formě homopolymerových pryskyřic s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % kódu KN ex 3905 30 00 (kód TARIC 3905300020) pocházejících z Čínské lidové republiky se uvolní.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 17. března 2008.