RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1796/1999
af 12. august 1999
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine og om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af denne vare med oprindelse i Republikken Korea
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), særlig artikel 9 og artikel 10, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1) Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 362/1999(2) (i det følgende benævnt "forordningen om midlertidig told") en midlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt "Kina"), Indien, Mexico, Sydafrika og Ukraine og godtog tilsagn fra visse eksportører i Ungarn og Polen.
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(2) Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold fik interesserede parter, der anmodede om det, lejlighed til at blive hørt. Parterne blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale indførelse af endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told, med et beløb svarende til den endelige told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(3) Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige redegørelser fra interesserede parter, og i påkommende tilfælde blev de endelige resultater ændret i overensstemmelse hermed.
C. DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE
1. Den undersøgte vare
(4) I betragtning 7 i forordningen om midlertidig told beskrives den pågældende vare som tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm (i det følgende benævnt "stålwirer" med branchens egen terminologi).
(5) Det hævdedes, at stålwirer burde opdeles i to særskilte varer, efter hvad der blev beskrevet som to forskellige anvendelser eller brug, dvs. tovværk til almindeligt brug og tovværk til særligt brug i bestemte industrier.
(6) I modsætning til påstanden om, at der fandtes to forskellige, særskilte varer, nemlig tovværk til almindeligt brug og tovværk til særligt brug, blev det fastslået, at de eksporterende producenter fremstiller stålwirer i et bredt udvalg af forskellige typer, og at alle stålwirer har samme grundlæggende fysiske egenskaber (dvs. stålwirer som udgør strengen; strengene, der er snoet om kernen; og selve kernen). Det blev også godtgjort, at alle stålwirer har samme grundlæggende tekniske egenskaber (alle har et antal tråde i en streng, et antal strenge i et tovværk, en vis diameter og en vis opbygning).
(7) De forskellige typer stålwirer kan klassificeres i en række varegrupper, som afspejler deres fysiske og tekniske egenskaber. Medens stålwirer i grupperne i øverste og laveste kategori helt klart ikke kan udskiftes med hinanden, er det muligt at udskifte stålwirer i tilstødende grupper med hinanden. Det konkluderedes, at der til en vis grad var overlapning og konkurrence mellem stålwirer i forskellige grupper. På grund af denne overlapning mellem grupperne kunne der ikke drages nogen klar skillelinje i udvalget af stålwirer. Denne konklusion er i overensstemmelse med afgørelsen truffet af De Europæiske Fællesskabers Domstol(3).
(8) Da alle stålwirer har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål, selv om der findes forskelle mellem stålwirer i øverste og laveste kategori af et udvalg, og der er konkurrence mellem stålwirer i tilhørende grupper, konkluderes det, at alle varer i udvalget var en og samme vare, og alle stålwirer blev derfor anset for at være samme vare.
2. Samme vare
(9) Kommissionen fastslog i betragtning 8 i forordningen om midlertidig told, at stålwirer importeret fra de pågældende lande og stålwirer fremstillet og solgt i Fællesskabet af erhvervsgrenen i Fællesskabet var samme vare med hensyn til grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika. Det konstateredes også, at både de i Fællesskabet fremstillede og importerede stålwirer i væsentlig grad anvendes til samme formål, og at de konkurrerer med hinanden.
(10) Det hævdedes, at stålwirer fremstillet og solgt af producenter i Fællesskabet ikke var samme vare som dem, der importeredes fra de berørte lande. Det blev navnlig fremført, at den vare, der fremstilles i eksportlandene, fortrinsvis er en råvare, hvorimod den vare, der fremstilles i Fællesskabet, er en special stålwire. Producenterne i Fællesskabet skulle endvidere have inddraget flere såkaldte specialvaretyper i deres udvalg af stålwirer i den undersøgte periode, hvilket fremgik af stigningen i deres enhedspriser.
(11) Der blev draget følgende konklusioner:
- Producenterne i Fællesskabet var involveret i fremstillingen af hele udvalget af stålwirer ligesom de eksporterende producenter, nemlig i produktionen af stålwirer til specialbrug såvel som til brug som råvare.
- Overlapningen mellem varer fremstillet af producenterne i Fællesskabet og varer fremstillet af de eksporterende producenter viser sig i salgsmængden, hvor der blev fundet stålwiremodeller, som svarede til hinanden (75 % af de eksporterende producenters og 51 % af EF-erhvervsgrenens salgsmængde). Denne overlapning viser sig også ved, at stålwirer fremstillet i Fællesskabet og importerede stålwirer omfatter alle berørte KN-koder.
(12) Den foreløbige afgørelse om, at importerede stålwirer og stålwirer fremstillet i Fællesskabet er samme vare som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen") bekræftes således.
D. DUMPING
1. Normal værdi
1.1. Fastsættelse af den normale værdi
(13) En indisk eksporterende producent hævdede, at produktionsomkostningerne for undersøgelsesperioden (1. januar 1997 til 31. marts 1998, i det følgende benævnt "undersøgelsesperioden") burde fastsættes på grundlag af oplysninger vedrørende perioden forud for undersøgelsesperioden. Ifølge artikel 6, stk. 1, i grundforordningen skal der fastsættes en undersøgelsesperiode, og de oplysninger, der skal undersøges, er almindeligvis begrænset til denne undersøgelsesperiode for at sikre repræsentative resultater vedrørende dumping. Der er ikke fremført årsager, som ville have gjort det mere hensigtsmæssigt at anvende produktionsomkostningerne vedrørende en periode forud for undersøgelsesperioden. Navnlig bør det bemærkes, at den eksporterende producent fortsatte med også at fremstille og sælge de pågældende varetyper i undersøgelsesperioden. Derfor blev de resultater, der er baseret på oplysninger vedrørende undersøgelsesperioden, anset for at være repræsentative, og anmodningen kunne således ikke imødekommes.
(14) Den sydafrikanske eksporterende producent og en indisk eksporterende producent gjorde indsigelse imod den metode, der anvendtes til at fastsætte den beregnede normale værdi for den pågældende vare.
(15) Den sydafrikanske producent hævdede, at det ikke var rigtigt at beregne fortjenstmargenen på grundlag af salget på hjemmemarkedet, da beregningen omfattede alle transaktioner på hjemmemarkedet, også salg af stålwirer til minedrift. På grund af de særlige egenskaber ved stålwirer til minedrift, som ikke eksporteres til Fællesskabet, som udgør en særlig vare, der kræver et sofistikeret udstyr, og som sælges med en betydelig fortjenstmargen, hævdedes det, at der ved fastsættelsen af den beregnede normale værdi for de øvrige typer tovværk ikke burde tages hensyn til fortjenstmargenen på hjemmemarkedssalget af stålwirer til minedrift.
(16) Den indiske eksporterende producent anmodede om, at hjemmemarkedssalget af visse varetyper af høj værdi blev holdt uden for beregningen af den normale værdi, fordi disse varer ikke blev eksporteret i undersøgelsesperioden eller kun i yderst få tilfælde, og fordi hjemmemarkedssalget af disse varetyper gav usædvanligt høje fortjenester, som forvanskede den gennemsnitlige fortjeneste på den pågældende vare.
(17) Det konstateredes, at den sydafrikanske stålwire til minedrift og de indiske varetyper af høj værdi var "samme vare" som den undersøgte vare som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. Den fortjenstmargen, der anvendtes ved beregningen af den normale værdi, var derfor fastsat korrekt i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, 4 og 6, i grundforordningen, dvs. på grundlag af alt salg på hjemmemarkedet af samme vare i normal handel. Det er uden betydning for fastsættelsen af fortjenstmargenen i henhold til artikel 2, stk. 6, i grundforordningen, om de pågældende varetyper også eksporteredes til Fællesskabet, så længe de er samme vare i den i grundforordningen nævnte forstand.
(18) Disse krav blev derfor afvist.
(19) Som alternativ til ovenstående anmodede det indiske selskab om, at den gennemsnitlige fortjeneste blev beregnet på grundlag af alt salg på hjemmemarkedet, dvs. salget af både fortjenstgivende og ikke-fortjenstgivende varetyper, og ikke kun på grundlag af hjemmemarkedssalget af fortjenstgivende varetyper. Beløbet for fortjeneste skal imidlertid i henhold til artikel 2, stk. 6, i grundforordningen fastsættes på grundlag af oplysninger om produktion og salg af samme vare i normal handel på eksportlandets hjemmemarked. I den forbindelse kan salg til priser under omkostningerne ved en særlig varetype kun medtages ved fastsættelsen af fortjenstmargenen, hvis mængden af ikke-fortjenstgivende salg af sådanne typer ikke udgør over 20 % af alt salg af den pågældende type, eller hvis den vejede gennemsnitlige salgspris ikke er lavere end de vejede gennemsnitlige enhedsomkostninger. Denne regel blev overholdt ved fastsættelsen af fortjenstmargenen, og det alternativ, der blev anmodet om, kunne derfor ikke imødekommes.
(20) Da der ikke blev indgivet andre bemærkninger vedrørende den normale værdi, bekræftes resultaterne som fastsat i betragtning 9-13 i forordningen om midlertidig told.
1.2. Valg af referenceland for lande uden markedsøkonomi
(21) Kinesiske og ukrainske eksporterende producenter anfægtede valget af Indien som referenceland og anmodede om, at dette valg blev taget op til ny undersøgelse. Den ukrainske eksporterende producent foreslog Republikken Korea (i det følgende benævnt "Sydkorea"), fordi der er et åbent marked.
(22) Argumenterne imod valget af Indien som referenceland, blev grundigt undersøgt, og det blev af nedennævnte grunde besluttet at opgive Indien som referenceland. Da der ikke fandtes et samarbejdsvilligt tredjeland med markedsøkonomi, som ikke er omfattet af den nuværende undersøgelse, blev Polen anset for at være det mest rimelige valg som referenceland til beregningen af den normale værdi for Kina og Ukraine.
(23) I fortsættelse af offentliggørelsen af de foreløbige resultater rejste de kinesiske og de ukrainske eksporterende producenter også tvivl om valget af Polen som referenceland, og hævdede, at Sydkorea ville være mere passende med hensyn til importtoldniveau, hjemmemarkedets størrelse og konkurrencen på hjemmemarkedet. Polen blev imidlertid anset for at være et passende valg i betragtning af landets lave importtoldniveau, hjemmemarkedets tilgængelighed og størrelse, konkurrencen mellem lokale producenter samt det forhold, at polske stålwirer samlet gav den mest repræsentative sammenligning med hensyn til modeller, der svarer til modellerne fra Kina og Ukraine.
(24) Med hensyn til Sydkorea noteredes det, at landet også har et lavt importtoldniveau, men at der var en meget lavere procentdel af hjemmemarkedssalget, der kunne sammenlignes med importen til Fællesskabet fra Kina.
(25) Polen blev derfor anset for at være det mest rimelige valg som referenceland, både for Ukraine og Kina.
2. Eksportpris
(26) Da der ikke blev modtaget bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes resultaterne i betragtning 14-17 i forordningen om midlertidig told.
3. Sammenligning
(27) En polsk eksporterende producent gentog sit krav om justering af den normale værdi for forskelle i lagerfinansiering og oplagring ved salg på hjemmemarkedet og til eksport. Men da der ikke blev forelagt nye beviser angående virkningen af ovennævnte faktorer for prisernes sammenlignelighed som omhandlet i artikel 2, stk. 10, litra k), i grundforordningen, blev kravet ikke imødekommet.
(28) Samme polske producent og en ungarsk eksporterende producent gentog deres anmodning om justering af den normale værdi for forskelle i handelsled. Kravet blev undersøgt på baggrund af de nye beviser, der blev forelagt, og det blev imødekommet, da det påvistes, at eksportprisen og den normale værdi forekom i forskellige handelsled, og denne forskel havde virkninger for prisernes sammenlignelighed.
(29) En indisk eksporterende producent indgav anmodning om justering for forskelle i handelsled, fordi eksportsalget udelukkende foregik i engrosleddet, medens salget på hjemmemarkedet både fandt sted til grossister og endelige brugere. Der blev indrømmet justering i det omfang, anmodningen var begrundet.
(30) En polsk eksporterende producent anfægtede, at der anvendtes månedlige gennemsnitlige vekselkurser til omregningen af eksportprisen til hjemmemarkedets valuta i forbindelse med fastsættelsen af foreløbige resultater. Denne producent hævdede, at de faktisk gældende vekselkurser skulle have været anvendt. Det er imidlertid normal praksis at anvende månedlige gennemsnitlige vekselkurser. Desuden blev begge fremgangsmåder afprøvet, og det konstateredes, at der kun var ubetydelige forskelle, og at positive forskelle blev opvejet af negative forskelle, dvs. at ingen af de to fremgangsmåder konsekvent førte til højere eller lavere vekselkurser, og at virkningerne af dette problem for den endelige dumpingmargen ikke var væsentlige. Det blev følgelig besluttet at anvende den normale praksis med månedlige gennemsnitlige vekselkurser.
(31) Den sydafrikanske eksporterende producent krævede justering for valutaomregningen af eksportpriser, fordi en sammenligning af valutaens laveste kurs og ecuen i undersøgelsesperioden og den højeste kurs i 1999 viste en stærk devaluering af ecu.
(32) Dette krav blev afvist i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen, da svingningerne i vekselkurserne ikke viste vedvarende bevægelser i undersøgelsesperioden, som kunne have berettiget en justering. Den gennemsnitlige devaluering af ecu over for den sydafrikanske rand var desuden meget lille i undersøgelsesperioden.
(33) Da der ikke blev modtaget andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, bekræftes resultaterne i betragtning 17-19 og 21-23 i forordningen om midlertidig told.
4. Dumpingmargener
4.1. Metode
(34) På det foreløbige stadium blev en indisk eksporterende producents eksportsalg af stålwirer holdt uden for fastsættelsen af dumping, idet denne producent solgte varerne til sin forbundne importør i Fællesskabet, og varerne senere blev omdannet yderligere af denne importør.
(35) Efter offentliggørelsen af de foreløbige resultater anfægtede den indiske producent en sådan fremgangsmåde. Den pågældende anmodede om, at den dumping, der konstateredes i forbindelse med de undersøgte eksporttransaktioner, blev udtrykt i procent af den samlede cif-pris, dvs. inklusive de eksporttransaktioner, som vedrørte varer, der senere blev omdannet som beskrevet ovenfor. Til støtte for anmodningen fremførte producenten, at antidumpingforanstaltninger ville gælde for al import af den pågældende vare.
(36) Anmodningen kunne ikke imødekommes. Det ville for det første have været vanskeligt at beregne en pålidelig eksportpris for de importerede varer, som senere var blevet solgt i omdannet tilstand. For det andet udgjorde det eksportsalg, der blev medtaget ved fastsættelsen af en dumpingmargen, 80 % af hele producentens videresalg til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Dette blev anset for at være fuldt ud tilstrækkeligt som grundlag for repræsentative resultater. For det tredje, da eksportsalg vedrørende varer, som senere var blevet omdannet, ikke kunne anvendes ved fastsættelsen af dumping, kunne der heller ikke tages hensyn til det ved beregningen af dumpingmargenen, da det ville have forvansket resultaterne og kunstigt nedsat dumpingmargenen.
(37) Derfor bekræftes den metode, der anvendtes til fastsættelsen af foreløbige resultater, herunder også margener for ikke-samarbejdsvillige virksomheder, som omhandlet i betragtning 24-26.
4.2. Dumpingmargenens niveau
(38) Den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype blev sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris ab fabrik og i samme handelsled i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen.
(39) Efter revision af beregningerne, især fordi de normale værdier for Kina og Ukraine var baseret på de polske producenters hjemmemarkedssalg, fastsættes de endelige dumpingmargener til følgende i procent af cif-priserne, frit Fællesskabets grænse:
TABELPOSITION
E. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET
1. Produktion i Fællesskabet
(40) I mangel af nye oplysninger bekræftes de foreløbige resultater som omhandlet i betragtning 34-36 i forordningen om midlertidig told.
2. Erhvervsgrenen i Fællesskabet
(41) Ifølge de bemærkninger, der er modtaget fra interesserede parter, er erhvervsgrenen i Fællesskabet følgende:
(42) Nedennævnte 16 klagende fællesskabsproducenter og fire fællesskabsproducenter, som støtter klagen, og som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, udgør "erhvervsgrenen i Fællesskabet" som omhandlet i artikel 4 i grundforordningen:
- Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Tyskland)
- Bridon International Limited (Det Forenede Kongerige)
- BTS Drahtseile GmbH (Tyskland)
- Cables Y Alambres Especiales Sa. (Spanien)
- Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)
- Cordoaria Oliveira SA (Portugal)
- Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Tyskland)
- Holding FICADI (Frankrig)
- Iscar Funi Metalliche (Italien)
- D. Koronakis SA (Grækenland)
- Metalcalvi Wire Ropes (Italien)
- Midland Wire Cordage Co. Ltd (Det Forenede Kongerige)
- Randers Rebslageri (Danmark)
- Redaelli Tecnacordati SPA (Italien)
- Trefileurope (Frankrig)
- Trenzas Y Cables S.L. (Spanien)
- Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Tyskland)
- Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Østrig)
- Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Tyskland)
- Wadra GmbH (Tyskland).
3. Import foretaget af erhvervsgrenen i Fællesskabet
(43) Flere interesserede parter anfægtede beregningen af niveauet af erhvervsgrenens import.
(44) Oplysningerne om importen er baseret på data indgivet af eksportørerne i deres eksportsalgslister og behørigt efterprøvet. EF-erhvervsgrenens import blev på denne måde fastsat til 4,4 % af forbruget i undersøgelsesperioden.
(45) Undersøgelsen i forordningen om midlertidig told af, at erhvervsgrenens vigtigste aktivitet stadig var produktionen af stålwirer i betragtning af det lave importniveau, bekræftes. Endvidere var dette lave niveau ikke af en sådan art, at det kunne beskytte fællesskabsproducenterne mod de skadelige virkninger af dumping, og det gav dem heller ikke mulighed for at drage urimelig fordel af den pågældende import.
F. SKADE
1. Indledende bemærkning - undersøgelsesperiode
(46) Det blev fremført, at inddragelsen af 1994 fordrejede skadesundersøgelsen, da størstedelen af importen fandt sted mellem 1994 og 1995, og at niveauet for importerede varer fra de berørte lande derefter var stabilt. Det blev også fremført, at EF-erhvervsgrenens situation var stabil fra 1995 og til undersøgelsesperioden. Derfor blev der anmodet om, at skadesundersøgelsesperioden skulle starte i 1995.
(47) Formålet med undersøgelsen er at vurdere virkningerne af dumpingimporten for EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i undersøgelsesperioden. For at foretage en sådan analyse fastlægges der tendenser for en række indikatorer på grundlag af oplysninger vedrørende et antal år forud for undersøgelsesperioden. Det er derfor uden betydning, om 1994 eller 1995 blev taget som udgangspunkt for fastsættelsen af tendenser.
(48) Under alle omstændigheder bør følgende bemærkes:
- Størstedelen af importen fra de berørte lande fandt sted mellem 1994 og 1995. Men i modsætning til hvad der er blevet fremført, fortsatte denne import med at stige efter 1995 (+12 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden).
- Priserne på den pågældende import lå betydeligt under EF-erhvervsgrenens priser i hele perioden.
- Virkningerne af importen for EF-erhvervsgrenens situation førte til en betydelig nedgang i rentabilitet mellem 1994 og 1995 (fra 1,3 % til - 0,3 %), hvilket faldt sammen med tab af markedsandele (-10 procentpoints). Som beskrevet i forordningen om midlertidig told forsøgte EF-erhvervsgrenen at genvinde markedsandele ved at sænke priserne mellem 1995 og 1996, men kun for at lide yderligere tab (- 0,3 % til - 0,7 %). For at reducere disse tab hævede EF-erhvervsgrenen atter sine priser mellem 1996 og 1997. Men dette skete på bekostning af markedsandele og førte til yderligere nedgang.
- Forværringen af EF-erhvervsgrenens situation var således resultatet af pres fra både importmængden fra de berørte lande og det lave prisniveau på denne import.
(49) På grundlag af ovenstående afvises påstanden vedrørende starttidspunktet for undersøgelsen af tendenser.
(50) Med den periode, i hvilken EF-erhvervsgrenens økonomiske situation blev undersøgt, har det således været muligt at foretage en korrekt vurdering af erhvervsgrenens situation, som nøjagtig afspejler udviklingen på markedet for stålwirer i Fællesskabet.
2. Kumulation
2.1. Import fra Ungarn
(51) En eksporterende producent gentog sit krav om, at importen fra Ungarn ikke skulle indgå i kumulationen med importen fra de andre berørte lande. Men der blev ikke fremført nye argumenter til støtte for dette krav. Derfor bekræftes begrundelserne for kumulation som omhandlet i betragtning 47 i forordningen om midlertidig told.
2.2. Import fra Mexico
(52) En eksporterende producent fremførte, at importen fra Mexico ikke skulle indgå i kumulationen med importen fra de andre berørte lande, da denne import fra Mexico burde anses for at være ubetydelig. Det hævdedes, at det meste af importen fra Mexico blev foretaget af en importør, som var forbundet med en fællesskabsproducent, og at der ikke burde tages hensyn til denne import ved fastsættelsen af niveauet for import fra Mexico. Den resterende del af importen fra Mexico ville følgelig være ubetydelig, og derfor skulle importen fra Mexico ikke indgå i kumulationen med importen fra de andre berørte lande i forbindelse med skadesundersøgelsen.
(53) Ved vurderingen af, om importen fra et berørt land skal anses for at være ubetydelig i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i grundforordningen, beregnes den samlede importmængde af varer med oprindelse i det pågældende land.
(54) Det i betragtning 45 og 48 i forordningen om midlertidig told omhandlede importtoldniveau bekræftes således, dvs. 3 % af forbruget i undersøgelsesperioden, og påstanden om, at importen fra Mexico også er ubetydelig, afvises.
3. Priserne på dumpingimporten
3.1. Sammenligning af EF-erhvervsgrenens priser og priserne på dumpingimporten
(55) Det blev påstået, at de elementer, der anvendtes i kategoriseringen af stålwirer med henblik på at beregne underbud, ikke gav mulighed for en vedkommende og korrekt prissammenligning. Det fremførtes navnlig, at elementer, som ikke indgik i beregningerne af underbud (galvanisering, trækstyrke, kerne og belægning) og andre elementer, som ikke er forudset i spørgeskemaet (tolereret diametervarians, strækningsfaktor og brudstyrke), har betydelig indflydelse på priserne. Det hævdedes også, at samme varekategorisering burde anvendes til beregningerne af dumping og skade.
(56) Der blev draget følgende konklusioner:
- Til beregningerne af underbud blev stålwirer grupperet efter antal tråde og antal strenge i et tovværk, tovværkets opbygning og dets diameter. Det konstateredes, at disse elementer er de vigtigste prisfaktorer ved stålwirer. Andre elementer, som ikke indgik i underbudsanalysen (dvs. galvanisering, strækstyrke, kerne og belægning), har kun underordnet betydning for priserne på markedet i Fællesskabet.
Underbudsberegningerne med ovenfor beskrevne gruppering af stålwirer resulterede i en rimelig salgsmængde for både de eksporterende producenter og EF-erhvervsgrenen og blev derfor anset for at give et vedkommende og repræsentativt resultat.
- Det blev anset for at være unødvendigt at inddrage yderligere elementer, som ikke var forudset i spørgeskemaet (dvs. tolereret diametervarians, strækningsfaktor og brudstyrke), da disse elementer i vid udstrækning var en kombination af de vigtigste elementer i stålwirer, som allerede var inkluderet i varekategoriseringen. Det ville ikke give en mere nøjagtig prissammenligning at inddrage sådanne elementer, og en sådan fremgangsmåde ville have været urimelig byrdefuld for alle interesserede parter.
- Varekategoriseringen til beregningen af dumpingmargenen blev ikke anset for at være en god model for beregningen af underbud, da kategoriseringen i forbindelse med dumping for størstedelen bestod i en sammenligning af et selskabs vareudvalg, dvs. samme eller tilsvarende varer fremstillet af en og samme producent og solgt på to forskellige markeder. Beregningen af underbud bestod imidlertid i en sammenligning af et stort antal stålwirer, som solgtes af et stort antal parter. Det blev derfor fastslået, at den metode, der allerede anvendtes i forordningen om midlertidig told, gav et mere rimeligt grundlag for undersøgelsen af prisunderbud, idet den omfattede den største salgsmængde og samtidig tog hensyn til de vigtigste prisfaktorer.
- Endelig blev det fastslået, at der ikke fandtes betydelige prisforskelle for de forskellige, typer stålwirer inden for en gruppe.
(57) Argumenterne vedrørende varekatalogisering i forbindelse med underbudsberegningerne afvises.
3.2. Handelsled
(58) En del interesserede parter fremførte, at det var nødvendigt at justere salgspriserne for en påstået forskel i handelsled, fordi EF-erhvervsgrenen solgte til endelige brugere, hvorimod de importerede varer almindeligvis solgtes til grossister/distributører.
(59) Det konstateredes, at EF-erhvervsgrenen solgte via flere salgskanaler, både til grossister/distributører og endelige brugere. Der blev heller ikke konstateret nogen konsekvent og/eller betydelig prisforskel mellem de forskellige salgskanaler.
(60) Anmodningen om justering for handelsled blev derfor afvist.
4. EF-erhvervsgrenens situation
(61) Visse eksporterende producenter hævdede, at EF-erhvervsgrenen ikke havde lidt væsentlig skade som omhandlet i artikel 3 i grundforordningen, da erhvervsgrenens produktion, kapacitet, priser, investeringer og produktivitet var stabil eller forbedredes mellem 1994 og undersøgelsesperioden.
4.1. Produktion
(62) Det konstateredes, at produktionsniveauerne var stabile i den undersøgte periode (+1 %); dette bør vurderes i sammenhæng med de stigende lagre (+30 %) og nedgangen i salget (- 9 %) som anført i betragtning 58-60 i forordningen om midlertidig told. Forbruget øgedes 5 % i perioden.
4.2. Kapacitet og investeringer
(63) Resultatet om, at kapacitetsstigningen (+11 %) kunne tilskrives investeringer i udskiftning af maskiner til maskiner med øget kapacitet som anført i betragtning 59 og 65 i forordningen om midlertidig told, bekræftes.
4.3. Rentabilitet
(64) Flere eksporterende producenter anfægtede anvendelsen af reviderede regnskaber til beregningen af EF-erhvervsgrenens rentabilitet som anført i betragtning 64 i forordningen om midlertidig told. De hævdede, at de reviderede regnskaber omfattede salg af varer, som ikke indgik i undersøgelsen, og ikke vedrørte hele undersøgelsesperioden.
(65) Selv om flere selskaber var i stand til at indgive separate oplysninger om den pågældende vare, havde andre ikke et regnskabssystem, som gav dem mulighed for at udskille den undersøgte vare. I mangel af sådanne oplysninger blev det fastslået, at de reviderede regnskaber gav pålidelige oplysninger om den snævrest mulige varegruppe, herunder den pågældende vare, for hvilken der forelå de nødvendige oplysninger om rentabilitet. For alle seks selskaber i stikprøven gælder det, at deres hovedaktivitet er produktion af stålwirer. Det konstateredes i vid udstrækning, at andre varer, som fremstilles af disse selskaber (f.eks. tovværk af rustfrit stål, stålwirer af diameter på under 3 mm, stålwirer og forspændte strenge), er forbundet med hovedaktiviteten, og at det er almindeligt at anvende samme råmateriale, maskiner og personale.
(66) Det blev anset for at være rimeligt at anvende rentabiliteten vedrørende 1997 i stedet for undersøgelsesperioden, da 1997 stort set dækker undersøgelsesperioden, som løb fra januar 1997 til marts 1998.
(67) På grundlag af ovenstående blev det fastslået, at de reviderede regnskaber gav et repræsentativt og pålideligt billede af rentabiliteten af den pågældende vare i overensstemmelse med artikel 3, stk. 8, i grundforordningen.
(68) I forbindelse med forordningen om midlertidig told havde en fællesskabsproducent, hvis regnskabsår sluttede i marts, kun indgivet foreløbige data vedrørende rentabilitet. Kommissionen modtog siden endelige oplysninger, og rentabiliteten for EF-erhvervsgrenen blev omregnet til - 0,3 % i 1997, der som nævnt i ovenstående er repræsentativt for undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens rentabilitet ændredes derfor fra +1,3 % i 1994 til - 0,3 % i 1997.
4.4. Konklusion vedrørende EF-erhvervsgrenens situation
(69) Visse eksporterende producenter fremførte, at EF-erhvervsgrenen havde haft gode resultater i perioden efter 1995, og at en afgørelse om, at der forvoldtes væsentlig skade, derfor ikke var berettiget.
(70) Det er nødvendigt at minde om (se afsnit F.1 "Indledende bemærkninger") at uanset om 1994 eller 1995 tages som udgangspunkt for skadesundersøgelsen, er der sket en forværring af EF-erhvervsgrenens situation. Selv om 1995 tages som udgangspunkt, var der nedgang i produktion, salg, beskæftigelse og investeringer. Lagrene øgedes. Markedsandelen var stabil (fra 65,26 % til 65,54 %) og rentabiliteten stadig negativ (- 0,3 %).
(71) I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen vedrører undersøgelsen af den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen, under alle omstændigheder den samlede vurdering af disse økonomiske faktorer, og ingen af disse faktorer kan hver for sig betragtes som udslagsgivende for afgørelsen.
(72) Argumentet afvises derfor.
4.5. Konklusion vedrørende skade
(73) Konklusionen om, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som anført i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told, bekræftes.
G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(74) I mangel af nye oplysninger bekræftes de foreløbige resultater som anført i betragtning 69-85 i forordningen om midlertidig told.
H. FÆLLESSKABETS INTERESSER
(75) Flere parter rejste tvivl om vurderingen af antidumpingforanstaltningernes virkninger for brugerindustrien.
(76) Der blev ikke modtaget besvarelser af Kommissionens spørgeskemaer fra de brugerindustrier, der er berørt af proceduren (betragtning 87 i forordningen om midlertidig told). Der blev heller ikke modtaget oplysninger efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. Konklusionerne i forordningen om midlertidig told viste, at brugerne ikke ville blive væsentligt berørt af foranstaltningerne. Denne konklusion er ikke blevet anfægtet af brugere, og den bekræftes derfor.
(77) En række interesserede parter fremførte, at fællesskabsproducenterne ikke fremstiller stålwirer med lille diameter, og at virkningerne af antidumpingforanstaltningerne ville betyde, at der ville blive mangel på disse stålwirer på markedet i Fællesskabet. Det hævdedes også, at dette ville få negative følger for beskæftigelsen hos importørerne, som nu importerer stålwirer med lille diameter til Fællesskabet.
(78) EF-erhvervsgrenen fremstiller hele udvalget af stålwirer, også stålwirer med lille diameter. Indførelsen af foranstaltninger vil således ikke medføre en prisstigning og heller ikke forårsage mangel på stålwirer med lille diameter på markedet i Fællesskabet. Det bekræftes også, at der findes en række alternative leveringskilder for stålwirer, der ikke er underlagt antidumpingforanstaltninger (betragtning 105 i forordningen om midlertidig told).
(79) I betragtning af ovenstående konkluderes det, at indførslen af endelige foranstaltninger ikke vil få store negative virkninger for de erhvervsdrivende i Fællesskabet.
I. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Afslutning af proceduren vedrørende Sydkorea
(80) På baggrund af konklusionerne i betragtning 24 ff. i forordningen om midlertidig told om, at dumpingmargenen for Sydkorea er ubetydelig, og da der ikke er fremført nye argumenter imod afslutningen af proceduren vedrørende Sydkorea, afsluttes proceduren vedrørende importen af varer med oprindelse i Sydkorea hermed, uden at der indføres foranstaltninger.
2. Skadesafhjælpningsniveau
(81) Med henblik på at fastsætte det endelige niveau for de foranstaltninger, der skal indføres, blev det fastslået, at priserne på dumpingimporten skulle hæves til et ikke-skadevoldende niveau. Med henblik på beregningen af den nødvendige prisstigning, dvs. skadesmargenen, blev priserne på dumpingimporten sammenlignet med EF-erhvervsgrenens salgspriser plus den manglende fortjeneste og et rimeligt niveau for fortjeneste. Da EF-erhvervsgrenens rentabilitet var blevet omregnet til at være - 0,3 % i 1997 (se punkt 4.3 "Rentabilitet") blev elementet for den manglende fortjeneste i underbudsberegningen ændret i overensstemmelse hermed. Ellers bekræftes den metode, der anvendtes til fastsættelse af skadesmargenen som omhandlet i betragtning 110 i forordningen om midlertidig told.
3. Tilsagn
(82) På et sent stadium i undersøgelsen afgav flere eksporterende producenter i Kina, Mexico og Ukraine tilsagn. Endvidere forelagde de eksporterende producenter i Indien og Sydafrika reviderede pristilsagn.
- Med hensyn til Kina kunne tilsagnene ikke godtages, da ingen af selskaberne i disse lande var blevet indrømmet individuel behandling, og da der ikke var nogen garanti i tilsagnene for, at de kinesiske myndigheder ville tillade passende kontrol.
- Med hensyn til Indien (Usha Martin Industries & Usha Belton Ltd), Mexico, Sydafrika og Ukraine afgav de berørte eksporterende producenter pristilsagn, som kunne godtages.
(83) Det er anført i betragtning 112 ff. i forordningen om midlertidig told, at der blev afgivet tilsagn af de eksporterende producenter i Ungarn og Polen, som Kommissionen godtog. Disse tilsagn blev justeret, så de afspejler de endelige resultater af undersøgelsen med hensyn til minimumspriser.
4. De endelige foranstaltningers form og niveau
(84) Der bør vedtages endelige foranstaltninger i form af værditold, med individuelle satser for hvert enkelt samarbejdsvilligt selskab. For andre eksporterende producenter bør der i betragtning af det høje samarbejdsniveau, der konstateredes, anvendes den højeste selskabsbestemte told fastsat for en samarbejdende eksportør i det pågældende land. For de selskaber, som har afgivet acceptable pristilsagn, vedtages endelige foranstaltninger i form af tilsagn.
(85) I de tilfælde, hvor der i forbindelse med en bestemt eksporterende producent konstateredes lavere dumpingmargener end de tilsvarende stigninger i importpriserne, som var nødvendige for at fjerne ovennævnte skade, begrænsedes den endelige told i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundforordningen til den fastsatte dumpingmargen.
(86) Denne told er følgende i procent af cif-prisen, netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:
TABELPOSITION
(87) Den individuelle told, der er specificeret i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af nærværende antidumpingundersøgelse. De afspejler den situation, der konstateredes i løbet af undersøgelsen. Disse toldsatser gælder således udelukkende for import af varer med oprindelse i de berørte lande og fremstillet af de nævnte juridiske personer. Varer fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne selskaber, er ikke omfattet af disse satser og er derfor underlagt resttolden.
(88) Alle krav om anvendelse af individuelle toldsatser (f.eks. efter en ændring i navnet på den juridiske person) stiles hurtigst muligt til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i selskabets aktiviteter, der har forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg forbundet med den pågældende navneændring.
J. OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD
(89) I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret for de eksporterende producenter, og omfanget af den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, anses det for at være nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, medmindre den midlertidige told er lavere, i hvilket tilfælde sidstnævnte told er gældende -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7312 10 82 (Taric-kode 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (Taric-kode 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (Taric-kode 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (Taric-kode 7312 10 88*10) og ex 7312 10 99 (Taric-kode 7312 10 99*10) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af cif-prisen, netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer, der er fremstillet af nedennævnte selskaber:
TABELPOSITION
3. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er anført.
Artikel 2
1. Uanset bestemmelserne i artikel 1 gælder den endelige told ikke for import af den i artikel 1 omhandlede vare, som er fremstillet, direkte eksporteret og faktureret til et importselskab i Fællesskabet af de i stk. 3 nævnte selskaber, som har afgivet pristilsagn, der er godtaget af Kommissionen ved dens afgørelse, 1999/572/EF om godtagelse af tilsagn i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Republikken Korea, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine(4).
2. Når der fremsættes anmodning om overgang til fri omsætning på grundlag af et tilsagn, er fritagelse for tolden betinget af, at der over for de relevante medlemsstaters toldmyndigheder forelægges en gyldig tilsagnsfaktura i den form, der er fastsat i bilaget til forordningen om midlertidig told og udstedt af et af de selskaber, der er anført i stk. 3. Vedrørende selskabet i Ukraine skal tilsagnsfakturaen ledsages af en gyldig eksportlicens udstedt af de ukrainske myndigheder i den form, der er fastsat i bilaget.
3. Varer, der importeres i forbindelse med afgivne og godtagne tilsagn, angives under følgende Taric-tillægskoder:
TABELPOSITION
Artikel 3
Med hensyn til importen af den i artikel 1, stk. 1, omhandlede vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine opkræves de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordningen om midlertidig told, med et beløb svarende til den endelige antidumpingtold. Sikkerhedsstillelse, der overstiger den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 4
Proceduren vedrørende importen af den i artikel 1, stk. 1, omhandlede vare med oprindelse i Republikken Korea afsluttes hermed.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. august 1999.
Nařízení Rady (ES) č. 1796/1999
ze dne 12. srpna 1999
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, Maďarska, Indie, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny a o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z Korejské republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], a zejména na čl. 9 a 10 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultacích s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1) Nařízením (ES) č. 362/1999 [2] (dále jen "prozatímní nařízení") uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovozy ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR"), Indie, Mexika, Jihoafrické republiky a Ukrajiny do Evropského společenství a přijala závazky nabídnuté některými vývozci z Maďarska a Polska.
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(2) Po zavedení prozatímních antidumpingových cel byla zúčastněným stranám, které o to požádaly, dána příležitost k projednání připomínek. Stranám byla sdělena nezbytná fakta a důvody, které vedly k doporučení zavést konečné antidumpingové clo a konečné inkaso částek vybíraných formou prozatímních cel ve výši cel konečných. Po tomto ohlášení jim byla také poskytnuta lhůta k vyjádření námitek.
(3) Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a, pokud byly uznány, byly konečné závěry pozměněny.
C. DOTYČNÝ VÝROBEK A PODOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(4) S odvoláním na bod 7 odůvodnění prozatímního nařízení se dotyčnými výrobky rozumějí ocelová lana a kabely, včetně lan uzavřených, s výjimkou lan a kabelů z korozivzdorné oceli, s maximálním průřezem přes 3 mm, (dále jen v průmyslové terminologii užívané označení ocelová drátěná lana neboli "SWR").
(5) Předpokládalo se, že SWR se dělí na dva samostatné výrobky podle konkrétní oblasti uplatnění nebo využití, tj. na lana obecně určená k obecnému použití a na lana speciální používaná ve specifických průmyslových odvětvích.
(6) Oproti předpokladu o existenci dvou různých samostatných výrobků, tj. lan k obecnému využití a lan speciálních, se zjistilo, že vyvážející výrobci vyrábějí široký sortiment různých typů SWR a že všechna SWR mají shodné základní fyzikální parametry (např. ocelové dráty splétané do pramenů, které se navíjejí kolem jádra a tvoří lano, a jádro samotné). Všechna SWR měla také podle zjištění shodné základní technické parametry (u všech byl pramen tvořen určitým počtem drátů, lano určitým počtem pramenů, všechna měla stanovený průměr a specifickou stavbu).
(7) Rozdílné typy SWR se mohou dělit na řadu výrobkových skupin podle fyzikálních a technických parametrů. Zatímco skupiny SWR z horní a dolní části nabídkového spektra jsou jednoznačně nezaměnitelná, lana z přidružených skupin zaměnitelná jsou. Závěrem lze konstatovat, že mezi skupinami SWR existuje jistý převis a konkurence. Vzhledem k tomuto převisu mezi skupinami nebylo možno vést jasnou dělící čáru v žádném bodě nabídkového spektra SWR. Tento závěr je v souladu s judikaturou Soudního dvora Evropských společenství [3].
(8) Vzhledem ke zjištění, že všechna SWR měla shodné základní fyzikální a technické parametry a využití, lze závěrem konstatovat, i přes určité rozdíly mezi SWR z horní a dolní části nabídkového spektra a vzhledem k tomu, že mezi SWR v sousedních skupinách existuje konkurenční vztah, že se u všech výrobků v dané nabídce jedná o výrobek jeden, a z toho důvodu se všechna SWR považují za jeden výrobek.
2. Podobný výrobek
(9) S odvoláním na bod 8 odůvodnění prozatímního nařízení shledala Komise, že SWR dovážená z uvedených zemí a SWR vyráběná a prodávaná průmyslovými odvětvími Společenství v jeho členských státech si jsou z hlediska fyzikálních a technických parametrů navzájem podobná. Komise také shledala, že Společenstvím vyráběná SWR a dovážená SWR mají v zásadě shodné využití a vzájemně si konkurují.
(10) Předpokládalo se, že SWR vyráběná a prodávaná výrobci ze Společenství nejsou stejná jako SWR, která se z uvedených zemí dovážela. Námitky se týkaly zejména toho, že vyváženými výrobky z uvedených zemí byla převážně SWR k obecnému využití, zatímco výrobkem vyráběným ve Společenství byla specializovaná SWR. Další námitkou bylo, že výrobci z Evropského společenství zahrnuli v posuzovaném období do svého sortimentu SWR větší množství takzvaných specializovaných druhů tohoto výrobku, což je patrné z navýšení jejich jednotkové ceny.
(11) Z šetření vyplynuly tyto závěry:
- výrobci ze zemí Společenství se zabývají výrobou celého sortimentu SWR, stejně jako výrobci vyvážející, tj. výrobou specializovaných SWR i lan určených k obecnějšímu využití,
- převis mezi výrobky vyráběnými ve Společenství a výrobky od vyvážejících výrobců je prokázán objemem prodejů, v nichž byly zjištěny prodeje srovnatelných modelů SWR (75 % objemu prodejů vyvážejících výrobců a 51 % objemu prodejů průmyslových odvětví Společenství). Tento převis je prokazatelný také tím, že SWR vyráběná ve Společenství a SWR dovážená zahrnují všechny příslušné kódy kombinované nomenklatury (kódy KN).
(12) Prozatímní závěry, že SWR vyráběná ve Společenství a SWR dovážená jsou příbuznými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 (dále jen "základní nařízení") se tímto potvrzují.
D. DUMPING
1. Běžná hodnota
1.1 Stanovení běžné hodnoty
(13) Indický vyvážející výrobce požadoval, aby se výrobní náklady na období šetření (1. leden 1997 až 31. březen 1998, dále jen "OŠ") určovaly na základě údajů z období, které OŠ předcházelo. Podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení se ale pro získání reprezentativního výsledku ohledně dumpingu OŠ volí a údaje k analýze běžně pocházejí pouze z tohoto období. Žádné důkazy, které by odůvodňovaly vhodnější použití výrobních nákladů z období, které OŠ předcházelo, nebyly předloženy. Zvláště je třeba poznamenat, že vyvážející výrobce nadále vyráběl a prodával uvedené druhy výrobků i během OŠ. Závěry učiněné na základě údajů zjištěných během OŠ byly tedy považovány za reprezentativní a žádosti proto nebylo vyhověno.
(14) Jihoafrický a indický vyvážející výrobce vyjádřili námitky proti postupu stanovení konstrukce běžné hodnoty dotyčného výrobku.
(15) Jihoafrický vyvážející výrobce tvrdil, že výpočet ziskového rozpětí z tuzemských prodejů nebyl vhodný, jelikož vycházel ze všech tuzemských transakcí, včetně tuzemských prodejů důlních SWR. Vzhledem ke specifickým vlastnostem důlních SWR, která se nevyvážejí do Společenství a jsou specifickým výrobkem vyráběným za použití složitého strojního vybavení a prodávaným se značnou ziskovým rozpětím, požadoval, aby se ziskové rozpětí z tuzemských prodejů důlních SWR nezahrnovalo do výpočtu běžné hodnoty ostatních druhů lan.
(16) Indický vyvážející výrobce požadoval, aby se tuzemské prodeje určitých druhů výrobků vysoké hodnoty vyloučily z výpočtu konstrukce běžné hodnoty, jelikož se během OŠ tyto výrobky nevyvážely nebo jen zřídka, a jejich tuzemské prodeje vynesly neobyčejně vysoké zisky, což zkreslilo údaje o průměrném zisku z dotyčného výrobku.
(17) Šetření prokázalo, že jihoafrická důlní SWR a indické vysoce hodnotné druhy výrobků jsou "výrobky příbuznými" ve vztahu k vybranému výrobku ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Ziskové rozpětí použité k výpočtu běžné hodnoty bylo tedy stanoveno správně v souladu s čl. 2 odst. 3, 4 a 6 základního nařízení, tj. na základě veškerých tuzemských prodejů obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V tomto kontextu je nutno poznamenat, že pro stanovení ziskového rozpětí podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení není podstatné, zda se dotyčné typy výrobků vyvážely také do Společenství vzhledem k tomu, že se ve smyslu základního nařízení jedná o výrobky obdobné.
(18) Vzniklé nároky byly tedy zamítnuty.
(19) Jako alternativu k výše uvedeným nárokům požadoval indický výrobce, aby se průměrný zisk vypočítával ze všech tuzemských prodejů, tj. z prodejů ziskových i neziskových druhů výrobků, a nikoli pouze z tuzemských prodejů ziskových kategorií. K tomuto je nutno poznamenat, že podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení musí částka zisků vycházet z údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku na tuzemském trhu vyvážející země v běžném obchodním styku. V tomto kontextu se prodeje pod výší nákladů na určitý druh výrobku uvažují pro stanovení ziskového rozpětí pouze tehdy, nepřesahuje-li objem neziskových prodejů tohoto druhu výrobku 20 % veškerých prodejů příslušného druhu, nebo není-li vážený průměr prodejní ceny pod váženým průměrem nákladů na jednotku výroby. Stanovení ziskového rozpětí se tímto pravidlem řídilo, a v důsledku toho nemohla být ani tato požadovaná alternativa přijata.
(20) Jelikož žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty nebyly předloženy, schvalují se závěry z bodů 9 až 13 odůvodnění.
1.2 Volba podobné země pro země s netržní ekonomikou
(21) Čínští a ukrajinští vyvážející výrobci protestovali proti výběru Indie jako podobné země a žádali revizi této prozatímní volby. Ukrajinský vyvážející výrobce navrhoval Korejskou republiku (dále jen "Jižní Korea") z důvodu existence volného trhu.
(22) Argumenty předložené proti volbě Indie jako podobné země byly pečlivě analyzovány a poté se z níže uvedených důvodů od této volby upustilo. Při absenci spolupracujících třetích zemí s tržní ekonomikou, které by nepodléhaly současnému šetření, představovalo Polsko nejpřijatelnější variantu podobné země pro výpočet běžné hodnoty pro Čínu a Ukrajinu.
(23) V souvislosti s prozatímním ohlášením zpochybnili čínští a ukrajinští vyvážející výrobci také výběr Polska jako podobné země; tvrdili, že Jižní Korea by byla vhodnější z hlediska výše dovozního cla, velikosti domácího trhu a stávající konkurence na tomto trhu. Polsko však bylo považováno za správnou volbu s ohledem na nízké dovozní clo, volnost a velikost domácího trhu, konkurenci mezi tuzemskými výrobci a skutečnost, že polská SWR umožňovala z celkového hlediska nejreprezentativnější srovnání shodných modelů SWR s modely vyráběnými v Číně a na Ukrajině.
(24) Pokud jde o Jižní Koreu, bylo uvedeno, že ačkoli tato země má rovněž nízkou sazbu dovozního cla, má mnohem nižší procento tuzemských prodejů srovnatelných s čínskými dovozy do Evropského společenství.
(25) Polsko bylo tedy vybráno jako nejpřijatelnější varianta podobné země pro Ukrajinu i pro ČLR.
2. Vývozní cena
(26) Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky k vývozní ceně, schvalují se závěry uvedené v bodech 14 až 17 prozatímního nařízení.
3. Srovnání
(27) Jeden polský vyvážející výrobce znovu zopakoval svůj požadavek na úpravy běžné hodnoty s ohledem na rozdíly ve financování zásob a poplatcích za skladování mezi tuzemskými a vývozními prodeji. Při absenci nových důkazů o účinku výše uvedených faktorů na cenovou srovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení nebyl tento požadavek akceptován.
(28) Stejný polský vyvážející výrobce a jeden vyvážející výrobce z Maďarska znovu zopakovali požadavek na úpravy běžné hodnoty s ohledem na rozdíly v úrovni obchodních operací. Vzhledem k předloženým novým důkazům byly tyto požadavky znovu posouzeny a akceptovány, neboť se prokázalo, že vývozní cena a běžná hodnota pocházely z rozdílných úrovní obchodních operací, a tento rozdíl ovlivnil cenovou srovnatelnost.
(29) Vzhledem k tomu, že se vývozní prodeje uskutečňovaly výhradně na velkoobchodní úrovni, zatímco tuzemské prodeje se prováděly jak přes velkoobchod, tak přímo konečnému uživateli, předložil indický vyvážející výrobce požadavek na úpravu v důsledku rozdílů v úrovni obchodních operací. Úprava byla uznána v rozsahu předloženého požadavku.
(30) Polský vyvážející výrobce vyjádřil nesouhlas, aby se ke stanovení prozatímních výsledků užívaly k převodu vývozní ceny na domácí měnu průměrné měsíční směnné kurzy. Tento výrobce tvrdil, že se měly účinně používat skutečné směnné kurzy. V této souvislosti je třeba poznamenat, že užití průměrných měsíčních směnných kurzů je standardní praxí. Kromě toho byly oba přístupy vyzkoušeny se zjištěním, že rozdíly jsou pouze okrajové a že každý pozitivní rozdíl je vyvážen rozdílem negativním, tj. žádný z těchto přístupů nevyústil ve výrazně vyšší nebo nižší směnný kurz a dopad této sporné otázky na konečné dumpingové rozpětí nebyl významný. V důsledku toho bylo rozhodnuto pokračovat v zavedené praxi používání průměrných měsíčních směnných kurzů.
(31) Jihoafrický vyvážející výrobce požadoval dotaci na měnovou konverzi na vývozní ceny z důvodu, že porovnání nejnižšího kurzu měny a ECU během OŠ s nejvyšším směnným kurzem v roce 1999 prokázalo závažnou devalvaci ECU.
(32) V souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení byl tento požadavek zamítnut, protože kolísání směnných kurzů během OŠ neprokázalo udržitelný trend, který by byl důvodem k úpravě. Kromě toho je třeba poznamenat, že průměrná devalvace ECU ve srovnání s jihoafrickým randem byla během OŠ velice nízká.
(33) Jelikož žádné další připomínky k cenovému porovnání předloženy nebyly, schvalují se závěry uvedené v bodech 17 až 19 a 21 až 23 prozatímního nařízení.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 Metodika
(34) V této prozatímní etapě byly při určování dumpingu vyloučeny vývozní prodeje SWR indického vyvážejícího výrobce partnerskému dovozci ve Společenství, které byly tímto dovozcem následně transformovány.
(35) Po ohlášení prozatímních výsledků vyjádřil indický vyvážející výrobce proti tomuto postupu protest. Požadoval, aby byl dumping prověřených vývozních transakcí, tzn. včetně vývozních transakcí s výrobky, které byly následně transformovány, jak se uvádí v předchozím bodu, vyjádřen v procentech z celkové ceny CIF. Na podporu tohoto požadavku poukázal vyvážející výrobce na to, že by se jakákoli antidumpingová opatření měla vztahovat na všechny dovozy dotyčného výrobku.
(36) Tento požadavek nemohl být akceptován. Za prvé by bylo obtížné vypočítat spolehlivou vývozní cenu pro dané výrobky, které se následně v transformovaném stavu znovu prodávají. Za druhé tvořily vývozní prodeje rozhodné pro stanovení dumpingového rozpětí 80 % veškerých opětovných vývozních prodejů do Společenství uskutečněných vyvážejícím výrobcem během OŠ. Tato fakta byla považována z velké části za dostatečný základ pro reprezentativní výsledky. Za třetí vzhledem k tomu, že vývozní prodeje následně transformovaných výrobků nemohly být použity pro výpočet dumpingu, nepřicházely v úvahu ani pro výpočty dumpingového rozpětí, neboť umělým snížením dumpingového rozpětí by se výsledky zkreslily.
(37) Z toho důvodu se metodika uvedená v bodech 24 až 26 odůvodnění, která byla použita ke stanovení prozatímních výsledků, schvaluje.
4.2 Úroveň dumpingového rozpětí
(38) V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžné hodnoty na druh výrobku porovnán s váženým průměrem vývozní ceny na základě cen ze závodu a na stejné úrovni obchodních operací.
(39) Po revizi výpočtů se zejména z důvodu, že běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu vycházejí z údajů o domácích prodejích polské výroby, s konečnou platností stanovují dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech z ceny CIF nepodléhající clu na hranicích Společenství takto:
-ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA: | 60,4 % |
-MAĎARSKO:
Drótáru és Drötkotél Ipari és Kereskedelmi Rt | 28,1 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 28,1 % |
-INDIE:
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd | 23,8 % |
Mohatta & Heckel | 30,8 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 30,8 % |
-KOREJSKÁ REPUBLIKA:
Kiswire Ltd | 1,2 % |
Manho Rope & Wire Ltd | 0,1 % |
Chung Woo Rope Co. Ltd | 0,2 % |
Chun Kee Steel and Wire Rope Co. Ltd | 0,4 % |
-MEXIKO:
Aceros Camesa SA de CV | 95,6 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 95,6 % |
-POLSKO:
Drumet SA | 27,9 % |
Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut" Bytom Spólka ograniczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Lindrut Linmet" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia | 48,3 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 48,3 % |
-JIHOAFRICKÁ REPUBLIKA:
Haggie Rand Ltd (společnost změnila název a v současnosti se jmenuje Haggie) | 132 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 132 % |
-UKRAJINA: | 51,8 % |
E. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
1. Výroba Společenství
(40) Při absenci nových informací se tedy schvalují prozatímní závěry uvedené v bodech 34 až 36 odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Výrobní odvětví Společenství
(41) Po obdržení připomínek zúčastněných stran zastupují výrobní odvětví Společenství níže uvedené podniky.
(42) Následujících 16 stěžovatelů z řad výrobců Evropského společenství a čtyři výrobci, kteří stížnost podpořili a spolupracovali při vyšetřování, vytvořili skupinu "výrobního odvětví Společenství" ve smyslu článku 4 základního nařízení:
- Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Německo),
- Bridon International Limited (Spojené království),
- BTS Drahtseile GmbH (Německo),
- Cables Y Alambres Especiales SA (Španělsko),
- Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo),
- Cordoaria Oliveira SA (Portugalsko),
- Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Německo),
- Holding FICADI (Francie),
- Iscar Funi Metallice (Itálie),
- D. Koronakis SA (Řecko),
- Metalcalvi Wire Ropes (Itálie),
- Midland Wire Cordage Co. Ltd (Spojené království),
- Randers Rebslaareri (Dánsko),
- Redaelli Tecnacordati SpA (Itálie),
- Trefileurope (Francie),
- Trenzas Y Cables SL (Španělsko),
- Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Německo),
- Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Rakousko),
- Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Německo),
- Wadra GmbH (Německo).
3. Dovozy uskutečňované výrobním odvětvím Společenství
(43) Některé zúčastněné strany zpochybnily výpočet úrovně dovozů uskutečňovaných výrobním odvětvím Společenství.
(44) Je nutno poznamenat, že údaje o dovozech vycházely z řádně ověřených soupisů vývozních prodejů předložených vývozci. Dovozy uskutečněné výrobním odvětvím Společenství představovaly na základě těchto údajů 4,4 % spotřeby během období šetření.
(45) Analýza provedená v prozatímním nařízení se závěrem, že vzhledem k nízké hladině dovozů zůstává i nadále hlavní náplní činnosti výrobního odvětví Společenství výroba SWR, se schvaluje. Navíc nízká hladina dovozů neměla za cíl chránit výrobce z Evropského společenství před škodlivými účinky dumpingu, ani jim neumožňovala nepatřičně z těchto dovozů těžit.
F. ÚJMA
1. Předběžné poznámky - období šetření
(46) Objevily se námitky, že zařazení roku 1994 zkresluje analýzu způsobených škod, protože největší procento dovozů se uskutečnilo v letech 1994 a 1995, a poté se hladina dovozů z uvedených zemí ustálila. Další námitkou bylo, že situace v průmyslu Společenství byla stabilní od roku 1995 do OŠ. Výsledkem byl požadavek zahájit období šetření způsobených škod rokem 1995.
(47) Cílem šetření je vyhodnotit účinek dumpingových dovozů na hospodářskou situaci v průmyslu Společenství během OŠ. K provedení takové analýzy se stanovují trendy pro řadu hospodářských ukazatelů na základě údajů z řady let, která OŠ předcházela. Z hlediska těchto trendů je tedy irelevantní, zda je výchozím bodem pro jejich stanovení rok 1994 nebo 1995.
(48) V každém případě je nutno věnovat pozornost těmto skutečnostem:
- Ačkoli se oproti tvrzení největší část dovozů z uvedených zemí uskutečnila v letech 1994 a 1995, rostly tyto dovozy i po roce 1995 (+12 % za období mezi rokem 1995 a OŠ).
- Ceny těchto dovozů zůstávaly výrazně pod hranicí cen průmyslu Společenství v průběhu celého tohoto období.
- Dopad těchto dovozů na situaci v průmyslu Společenství vyústil ve výrazný pokles ziskovosti v letech 1994 a 1995 (od 1,3 % do - 0,3 %) doprovázený současnou ztrátou podílu na trhu (-10 procentních bodů). Na základě výkladu prozatímního nařízení se průmyslová odvětví Společenství pokoušela znovu získat podíl na trhu snižováním cen v letech 1995 a 1996, namísto toho však zaznamenala jen další ztráty (-0,3 % až -0,7 %). Z toho důvodu, aby tyto ztráty snížila, přistoupila odvětví průmyslu Společenství v letech 1996 a 1997 k opětovnému zvyšování cen. To se však dělo na úkor tržního podílu, který utrpěl další pokles.
- Zhoršení situace v průmyslu Společenství bylo tedy výsledkem tlaku způsobeným objemem dovozů z uvedených zemí a nízkou cenovou hladinou těchto dovozů.
(49) Na základě výše uvedených údajů se tvrzení ohledně termínu zahájení analýz trendu zamítá.
(50) Období, v němž proběhla analýza hospodářské situace v průmyslu Společenství, tedy umožnilo řádné zhodnocení a přesné zachycení vývoje na trhu se SWR v Evropském společenství.
2. Kumulace
2.1 Dovozy z Maďarska
(51) Jeden vyvážející výrobce zopakoval svůj požadavek, aby se dovozy z ostatních uvedených států snížily o dovozy z Maďarska. Žádné nové argumenty podporující dekumulaci dovozů z Maďarska však předloženy nebyly. Důvody pro kumulaci podle bodu 47 odůvodnění prozatímního nařízení se tedy schvalují.
2.2 Dovozy z Mexika
(52) Jeden vyvážející výrobce namítal, že se dovozy z ostatních uvedených zemí musí snížit o dovozy z Mexika, jelikož objem mexických dovozů lze považovat za nevýznamný. V této souvislosti tvrdil, že většinu dovozů z Mexika uskutečňoval dovozce spřízněný s výrobcem ze Společenství a že by tyto dovozy neměly být brány v úvahu při stanovení hladiny dovozů z Mexika. V důsledku toho je objem zbývajících mexických dovozů zanedbatelný, a proto by dovozy z Mexika měly být pro účely analýzy škod dekumulovány z ostatních uvedených dovozů.
(53) Při hodnocení otázky, zda lze objem dovozů z uvedené země považovat za zanedbatelný v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení, je nutno vypočítat celkový objem dovozů pocházejících z této země.
(54) Hladina dovozů uvedená v bodech 45 a 48 odůvodnění prozatímního nařízení se proto schvaluje, tj. 3 % spotřeby v OŠ, a tvrzení, že objem mexických dovozů je zanedbatelný, se zamítá.
3. Ceny dumpingových dovozů
3.1 Srovnání cen Společenství s cenami dumpingových dovozů
(55) Objevily se námitky, že faktory použité při kategorizaci SWR pro stanovení výpočtů nižších cen neumožňují přesvědčivé a řádné srovnání cen. Námitky se týkaly zejména toho, že na tvorbu cen mají významný vliv faktory, které nejsou zahrnuty v kalkulacích levnějších cen (tj. galvanizace, pevnost v tahu, jádro a potah) a dodatečné faktory, které nejsou uvedeny v dotazníku (tj. povolená odchylka v tloušťce, faktor tažnosti a zatížení pevnosti). Dle dalších námitek by se pro výpočty dumpingu i škod měla použít kategorizace stejného výrobku.
(56) Z šetření byly vyvozeny tyto závěry:
- Pro výpočty levnějších cen byly SWR zařazeny do skupin podle počtu drátů a počtu pramenů v laně, podle konstrukčního typu lana a jeho průměru. Tyto faktory byly shledány jako určující pro tvorbu cen SWR. Ostatní faktory nezařazené do analýzy nižších cen (galvanizace, pevnost v tahu, jádro a obal) mají podle těchto zjištění pouze druhotný vliv na ceny na trhu Společenství.
Kalkulace levnějších cen podle výše uvedeného skupinového členění SWR vyústily v přijatelný objem prodejů pro vyvážející výrobce i průmyslová odvětví Společenství a byly tedy považovány za přesvědčivý a reprezentativní výsledek.
- Zahrnutí dodatečných faktorů, které nejsou obsaženy v dotazníku (tj. povolená odchylka v tloušťce, faktor tažnosti a zatížení pevnosti) nebylo nutné, jelikož tyto faktory byly z velké části výsledkem kombinace hlavních vlastností SWR již zahrnutých v kategorizaci výrobku. Jejich zahrnutí nemělo poskytnout přesnější cenové srovnání, a proto by výše uvedený požadavek představoval nepřiměřenou zátěž pro všechny zúčastněné strany.
- Kategorizace výrobku pro výpočet dumpingového rozpětí neměla sloužit jako správný model pro výpočet nižšího cenového rozpětí vzhledem k tomu, že dumpingová kategorizace byla z velké části porovnáním výrobního sortimentu jednoho závodu, tj. stejných nebo podobných výrobků vyráběných jedním a týmž výrobcem a prodávaných na dvou různých trzích. Výpočet levnější ceny však vycházel ze srovnání většího počtu SWR prodávaných větším počtem stran. Podle vyvozených závěrů poskytovala metodika již použitá v prozatímním nařízení přijatelnější základ pro analýzy tvorby levnějších cen; s ohledem na určující ukazatele tvorby cen se tento přístup týkal největšího objemu prodejů.
- Nakonec, žádné významné rozdíly v cenách různých typů SWR v rámci jedné skupiny nebyly prokázány.
(57) Závěrem byly námitky ke kategorizaci výrobku pro výpočty levnějších cen zamítnuty.
3.2 Úroveň obchodních operací
(58) Některé zúčastněné strany namítaly, že by mělo dojít k úpravám prodejních cen, aby se zohlednil údajný rozdíl v úrovních obchodních operací v tom smyslu, že prodeje uskutečněné průmyslovými odvětvími Společenství směřují ke konečnému uživateli, zatímco dovážené výrobky se většinou prodávají velkoobchodníkům/distributorům.
(59) Prodeje uskutečňované průmyslovými odvětvími Společenství probíhaly prostřednictvím různých prodejních kanálů, včetně velkoobchodníků/distributorů i konečných uživatelů. Kromě toho žádné trvalé a/nebo zásadní rozdíly v cenách nebyly podle těchto prodejních kanálů prokázány.
(60) Požadavek na úpravu úrovně obchodních operací se tedy zamítl.
4. Situace ve výrobním odvětví Společenství
(61) Někteří vyvážející výrobci tvrdili, že výrobní odvětví Společenství neutrpělo žádnou materiální újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení, jelikož jeho výroba, kapacita, ceny, investice a produktivita byly neměnné, nebo se v období od roku 1994 do OŠ zlepšovaly.
4.1 Výroba
(62) Úroveň výroby zůstávala v průběhu posuzovaného období stabilní (+1 %), na což je třeba nahlížet v souvislosti s rostoucí hladinou zásob (+30 %) a s poklesem objemu prodejů (-9 %), jak se uvádí v bodech 58 až 60 odůvodnění prozatímního nařízení. Během tohoto období také vzrostla spotřeba o 5 %.
4.2 Kapacita a investice
(63) Závěr, že k nárůstu kapacity zaznamenanému v prozatímním nařízení (+11 %) došlo v důsledku investic do náhradního výkonnějšího strojního vybavení, jak se uvádí v bodech 59 a 65 prozatímního nařízení, se potvrzuje.
4.3 Ziskovost
(64) Někteří vyvážející výrobci zpochybnili použití auditovaného účetnictví k propočtům ziskovosti výrobního odvětví Společenství, jak stanoví bod 64 odůvodnění prozatímního nařízení. Namítali, že auditované účetnictví zahrnovalo prodeje výrobků, které nebyly součástí šetření, a nepokrývalo celé OŠ.
(65) Výsledky prokázaly, že i když některé podniky byly schopny poskytnout konkrétní údaje o daném výrobku, jiným chyběl systém provozního účetnictví, který umožňuje samostatnou identifikaci prověřovaného výrobku. Při absenci tohoto údaje se použilo auditované účetnictví v domnění, že poskytne spolehlivé údaje o nejužší skupině výrobků, včetně dotyčného výrobku, protože pro ni byly k dispozici nezbytné údaje o ziskovosti. Pro všech šest podniků tvořících vzorek představuje výroba SWR hlavní náplň činnosti. Ostatní výrobky vyráběné v těchto podnicích (např. drátěná lana z korozivzdorné oceli, SWR s průměrem menším než 3 mm, ocelové dráty, předpjaté prameny) většinou souvisejí s hlavní výrobou, neboť se k jejich výrobě zpravidla používá stejných surovin, stejného strojního vybavení a personálu.
(66) Použití ziskovosti za rok 1997 místo za OŠ se považovalo za přijatelné, jelikož rok 1997 se z velké části kryje s OŠ, tj. od ledna 1997 do března 1998.
(67) Na základě výše uvedených důvodů byl učiněn závěr, že auditované účetnictví poskytlo v souladu s čl. 8 odst. 8 základního nařízení reprezentativní a spolehlivý obraz ziskovosti daného výrobku.
(68) Jeden výrobce ze Společenství, jehož účetní rok končil v březnu, měl v době platnosti prozatímního nařízení k dispozici pouze prozatímní údaje o ziskovosti. Konečné údaje byly následně dodány a ziskovost průmyslových odvětví Společenství přepočtena na -0,3 % v roce 1997, což je podle výše uvedeného vyjádření údaj reprezentativní pro OŠ. Ziskovost průmyslových odvětví Společenství tedy poklesla z +1,3 % v roce1994 na -0,3 % v roce 1997.
4.4 Závěry k situaci ve výrobním odvětví Společenství
(69) Někteří vyvážející výrobci namítali, že výrobní odvětví Společenství řádně plnilo v období po roce 1995 své výrobní plány a že je tedy tvrzení o materiálních škodách neopodstatněné.
(70) Je-li rok 1994 nebo 1995 uvažován s odvoláním na údaje z oddílu F.1 "Předběžné poznámky" jako výchozí bod pro analýzu škod, pak se situace průmyslových odvětví Společenství zhoršovala. I kdyby měl být za výchozí bod považován rok 1995, pak se výroba, objem prodejů, zaměstnanost a investice v té době snížily. Zásoby rostly. Podíl na trhu zůstal stabilní (pohyboval se od 65,26 % až k 65,64 %) a ziskovost zůstávala negativní (-0,3 %).
(71) V každém případě se v souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení analýza škod, které průmyslová odvětví Společenství utrpěla, vztahuje k celkovému hodnocení těchto hospodářských ukazatelů a žádný z těchto ukazatelů izolovaně nemůže poskytnout rozhodující informaci o dalším postupu.
(72) Tento argument se tedy zamítá.
4.5 Závěry týkající se poškození
(73) Závěr šetření, podle něhož utrpěla průmyslová odvětví Společenství materiální škody, jak se stanoví v bodu 68 odůvodnění prozatímního nařízení, se schvaluje.
G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(74) Při absenci nových informací se prozatímní závěry tak, jak jsou popsány v bodech 69 až 85 odůvodnění prozatímního nařízení, schvalují.
H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
(75) Některé strany vznesly dotazy týkající se hodnocení dopadu antidumpingových opatření na odběratelský průmysl.
(76) Je třeba připomenout, že na služební dotazník Komise k tomuto postupu nezaslaly příslušné odběratelské podniky odpovědi (bod 87 odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho ani po zveřejnění prozatímního nařízení nebyly žádné informace zaslány. Je nutno poznamenat, že závěry uvedené v prozatímním nařízení naznačují, že odběratelé nebudou zavedením opatření výrazně postiženi. Odběratelé proti tomuto závěru neprotestovali, ten se tedy schvaluje.
(77) Řada zúčastněných stran vyjádřila námitky, že výrobci ze zemí Společenství nevyrábějí SWR s malým průměrem a že výsledným účinkem zavedení antidumpingových opatření bude nedostatek těchto SWR na trhu Evropského společenství. Další námitkou bylo, že tato opatření budou mít negativní dopad na zaměstnanost v podnicích dovozců, kteří v současné době do Společenství dovážejí SWR s malým průměrem.
(78) Je třeba připomenout, že průmyslová odvětví Společenství vyrábějí plný sortiment SWR, včetně malých průměrů. Závěr zní, že zavedení opatření nepovede k takovému zvýšení cen, které by vedlo k nedostatečné nabídce SWR s malým průměrem na trhu Společenství. Dále se potvrzuje, že existuje řada alternativních zdrojů nabídky SWR, které nepodléhají antidumpingovým opatřením (bod 105 odůvodnění prozatímního nařízení).
(79) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěli odborníci k závěru, že zavedení konečných opatření nebude mít výrazný negativní dopad na ekonomické provozovatele ve Společenství.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Ukončení řízení týkajícího se Jižní Koreje
(80) Vzhledem k závěrům z bodů 24 a násl. odůvodnění prozatímního nařízení, že dumpingové rozpětí pro Jižní Koreu je zanedbatelné a že nebyly předloženy žádné nové důkazy proti ukončení řízení s Jižní Koreou, se řízení týkající se dovozů z Jižní Koreje zastavuje bez zavedení opatření.
2. Úprava cen pro odstranění újmy
(81) Za účelem stanovení úrovně opatření, která se mají s konečnou platností zavádět, se uvažovalo o zvýšení cen dumpingových dovozů na úroveň, která nemůže způsobit poškození. Za účelem vypočtení nezbytného cenového navýšení, tj. rozpětí škod, byly ceny dumpingových dovozů porovnány s prodejními cenami průmyslových odvětví Společenství, se ziskovým schodkem a přijatelnou úrovní zisku. Je třeba poznamenat, že při přepočtu ziskovosti průmyslových odvětví Společenství na -3 % v roce 1997 (viz bod 4.3 "Ziskovost" v oddílu F) se patřičně pozměnil i faktor ziskového schodku z výpočtu prodeje pod cenou. Jinak se metodika použitá pro stanovení rozpětí škod, jak je popsána v bodu 110 odůvodnění prozatímního nařízení, schvaluje.
3. Závazky
(82) V pokročilém stadiu šetření učinilo několik vyvážejících výrobců z ČLR, Mexika a Ukrajiny nabídku závazků. Kromě toho indičtí a jihoafričtí vyvážející výrobci předložili revidované nabídky cenových závazků.
- Pokud jde o ČLR, nabídky závazků nebylo možno přijmout vzhledem k tomu, že žádnému z podniků v těchto zemích nebyl udělen status smluvního přístupu a že nabídky neobsahovaly žádné záruky čínských orgánů, které by počítaly s přiměřeným sledováním.
- Pokud jde o Indii (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), Mexiko, Jihoafrické republiku a Ukrajinu, předložili jejich vyvážející výrobci takové cenové závazky, které bylo možno považovat za přijatelné.
(83) Podle bodu 112 a následujících prozatímního nařízení byly závazky nabídnuty i vyvážejícími výrobci z Maďarska a Polska a přijaty Komisí. Tyto závazky byly přizpůsobeny tak, aby odrážely konečné výsledky šetření s ohledem na nejnižší ceny, které jsou v těchto zemích stanoveny.
4. Forma a obsah konečných opatření
(84) Konečná opatření musí mít formu cel ad valorem, jejichž sazby se stanovují individuálně pro jednotlivé spolupracující firmy. Pokud jde o vyvážející výrobce, vzhledem ke zjištěné vysoké míře spolupráce se použije nejvyšší firemní clo specifické pro spolupracujícího vývozce v příslušné zemi. Pro ty firmy, které nabídly přijatelné cenové závazky, mají konečná opatření formu závazků.
(85) Podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení se v případech, kde bylo zjištěno dumpingové rozpětí u konkrétního vyvážejícího výrobce nižší než odpovídající výše vypočteného zvýšení dovozních cen, jehož zavedení bylo nutné k odstranění újmy, omezila konečná cla na stanovenou výši dumpingového rozpětí.
(86) Z toho vyplývají následující celní sazby vyjádřené v procentech z čisté nevyclené ceny CIF, která na hranicích s Evropským společenstvím nepodléhá clu:
-ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA:
Všichni vyvážející výrobci: | 60,4 % |
-MAĎARSKO:
Drótáru és Drötkotél Ipari és Kereskedelmi Rt | 28,1 % |
Všichni vyvážející výrobci: | 28,1 % |
-INDIE:
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd | 23,8 % |
Mohatta & Heckel | 30,8 % |
Všichni vyvážející výrobci: | 30,8 % |
-MEXIKO:
Aceros Camesa SA de CV | 56,1 % |
Všichni vyvážející výrobci: | 56,1 % |
-POLSKO:
Drumet SA | 27,9 % |
Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut" Bytom Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Lindrut Linmet" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia | 48,3 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 48,3 % |
-JIHOAFRICKÁ REPUBLIKA:
Haggie | 38,6 % |
Všichni vyvážející výrobci: | 38,6 % |
-UKRAJINA:
Všichni vyvážející výrobci: | 51,8 % |
(87) Jednotlivé celní sazby uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného antidumpingového šetření. Odrážejí tedy stávající situaci v období tohoto šetření. Tyto celní sazby se tedy používají výhradně na dovozy výrobků z uvedených zemí vyrobených konkrétními výše uvedenými právními subjekty. Na výrobky jiných firem, které nejsou v operativní části tohoto nařízení uvedeny, včetně subjektů přidružených, se nevztahují tyto smluvní sazby, ale sazby zbytkové.
(88) Každý požadavek na tyto smluvní celní sazby (např. po změně názvu právního subjektu) se neprodleně předkládá Komisi společně se všemi příslušnými údaji, především o případné modifikaci činnosti firmy související s výrobou a tuzemskými a vývozními prodeji spojenými s touto změnou názvu.
J. VÝBĚR PROZATÍMNÍCH CEL
(89) Vzhledem k velikosti zjištěných dumpingových rozpětí pro vyvážející výrobce a s ohledem na závažnost újmy vzniklé průmyslovým odvětvím Společenství je nezbytné, aby byly částky prozatímních antidumpingových cel zavedených v souladu s prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány ve výši konečné celní sazby, pokud nejsou sazby prozatímního cla nižší; v tom případě jsou posledně jmenované sazby rozhodující,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů kódů KN ex73121082 (kód TARIC 73121082*10), ex73121084 (kód TARIC 73121084*10), ex73121086 (kód TARIC 73121086*10), ex73121088 (kód TARIC 73121088*10) a ex73121099 (kód TARIC 73121099*10) pocházejících z Čínské lidové republiky, Maďarska, Indie, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny.
2. Sazby konečného antidumpingového cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi jsou tyto:
Země | Společnost | Celní sazba (%) | Doplňkový kód TARIC |
ČLR | všechny společnosti | 60,4 | - |
Maďarsko | všechny společnosti | 28,1 | 8900 |
Indie | Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani Calcutta - 700 071 Indie | 23,8 | 8613 |
všechny ostatní společnosti | 30,8 | 8900 |
Mexiko | všechny společnosti | 56,1 | 8900 |
Polsko | Drumet SA 87-880 Wloclawek ul. Polna 26/74Polsko | 27,9 | 8614 |
všechny ostatní společnosti | 48,3 | 8900 |
Jihoafrická republika | všechny společnosti | 38,6 | 8900 |
Ukrajina | všechny společnosti | 51,8 | 8900 |
3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Bez ohledu na článek 1 se konečné clo nevztahuje na dovozy výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1, který vyrábějí, přímo vyvážejí a dovážející firmě ve Společenství fakturují firmy uvedené v odstavci 3, jejichž cenové závazky Komise přijala na základě rozhodnutí 1999/572/ES ze dne13. srpna 1999 o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, Maďarska, Indie, Korejské republiky, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny [4].
2. Je-li v souladu se závazkem předložen požadavek o propuštění do volného oběhu, je osvobození od cla podmíněno zasláním platné faktury příslušnému celnímu orgánu v daném členské státě. Fakturu vystavuje jedna z firem uvedených v odstavci 3 v podobě, kterou stanoví příloha prozatímního nařízení. V případě ukrajinské společnosti musí být faktura doplněna platným vývozním povolením vydaným ukrajinskými orgány v podobě stanovené přílohou tohoto nařízení.
3. Dovozy uskutečňované v rámci nabízených a přijímaných závazků se v celním prohlášení uvádějí pod doplňkovými kódovými čísly TARIC:
Země | Firma | Doplňkový kód TARIC |
Maďarsko | Drótáru és Drötkotél Ipari és Kereskedelmi Rt. Besenyöi utca 18,3527 Miskolc, Maďarsko | 8616 |
Polsko | Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74, Polsko | 8617 |
Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia PL-41-800 Zabrze, Sobieskiego ul. 1 Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka ul. 1 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Bytom Spólka ograniczona odpowiedzialnoscia, 41-906 Bytom, Ks. Jerzego Popieluszki ul. 1 Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu Lindrut Linmet Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia, 58-309 Walbrzych, ul. Sluga 2 | 8619 |
Mexiko | Aceros camesa SA de CV Margarita Maza de Jußrez č. 154, Col. Nueva Ind. Vallejo Mexiko D.F. C.P. 07700 | A022 |
Jihoafrická republika | Haggie Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland Jihoafrická republika | A023 |
Indie | Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani, Calcutta-700 071 Indie | A024 |
Ukrajina | Akciová společnost Silur, 343700 Charcyšk, Doněcká oblast, Ukrajina | A025 |
Článek 3
Pokud jde o dovozy výrobků uvedených v čl. 1 odst. 1 a pocházejících z ČLR, Maďarska, Indie, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny, vyberou se částky prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením ve výši konečné celní sazby. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 4
Řízení týkající se dovozů výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1 z Korejské republiky se zastavuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. srpna 1999.