KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1974/2006
af 15. december 2006
om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (1), særlig artikel 5, stk. 6, artikel 19, stk. 2, andet punktum, artikel 32, stk. 1, litra b), artikel 66, stk. 3, tredje afsnit, artikel 70, stk. 1, og artikel 91, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Forordning (EF) nr. 1698/2005 har opstillet et samlet regelsæt for støtte fra ELFUL til udvikling af landdistrikterne i hele Fællesskabet. Dette regelsæt bør suppleres med detaljerede gennemførelsesbestemmelser.
(2)
Af hensyn til sammenhængen med foranstaltninger, der finansieres via andre instrumenter under den fælles landbrugspolitik, bør der opstilles nærmere bestemmelser om undtagelserne for støtte til udvikling af landdistrikterne, nemlig om undtagelserne nævnt i artikel 5, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1698/2005. Ved investeringsstøtte til udvikling af landdistrikterne bør der tages hensyn til eventuelle sektorielle begrænsninger eller restriktioner og undgå at skabe overkapacitet i de pågældende sektorer.
(3)
Der bør opstilles regler for ajourføring af de nationale strategiplaner med hensyn til indhold, procedurer og timing.
(4)
For at medlemsstaterne og Kommissionen kan indføre den nye programmering hurtigt og effektivt, bør der fastsættes frister fra forelæggelsen af programmerne for udvikling af landdistrikterne til Kommissionens godkendelse heraf.
(5)
Der bør fastsættes nærmere regler for forelæggelsen af programmer for landdistriktsudvikling og for revision heraf. For at lette udarbejdelsen af programmerne for landdistriktsudvikling og Kommissionens gennemgang og godkendelse heraf bør der fastsættes fælles regler for disse programmers udformning og indhold, navnlig på grundlag af kravene i artikel 16 i forordning (EF) nr. 1698/2005. Endvidere bør der opstilles særlige bestemmelser for nationale rammer som omhandlet i artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
(6)
Kun ændringer, der indebærer betydelige ændringer i programmer, omlægning af ELFUL-finansiering mellem akser i et givet program og ændringer i ELFUL’s medfinansieringssatser bør vedtages af Kommissionen ved en beslutning. Andre ændringer bør besluttes af medlemsstaterne og meddeles Kommissionen. Der bør fastsættes en procedure for godkendelse af sådanne meddelelser.
(7)
For at sikre en effektiv og regelmæssig overvågning bør medlemsstaterne stille en elektronisk konsolideret og ajourført udgave af deres programmeringsdokumenter til rådighed for Kommissionen.
(8)
Forordning (EF) 1698/2005 fastsætter betingelser for støtte til unge landbrugere. Det bør fastlægges, hvornår disse betingelser skal være opfyldt, og herunder hvor lang en frist medlemsstaterne kan indrømme visse støttemodtagere for opfyldelse af kravene til faglige kvalifikationer og faglig kompetence. Da støtte til unge landbrugere er betinget af, at disse forelægger en forretningsplan, bør der fastsættes nærmere regler for forretningsplanen og for de unge landbrugeres overholdelse af dispositionerne deri.
(9)
Hvad angår betingelserne for støtte til førtidspensionering, bør der findes en løsning på de særlige problemer, hvor en bedrift overdrages af flere overdragere eller af en forpagter. En overdragers ikke-erhvervsmæssige landbrugsaktivitet bør ikke være støtteberettiget inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik.
(10)
Det bør præciseres, hvilke færdigheder og ressourcer de myndigheder eller organer skal have, som er udvalgt til at yde støtteberettiget bedriftsrådgivningtjeneste.
(11)
Med hensyn til støtte til oprettelse af drifts-, vikar- og rådgivningstjenester bør der fastsættes en metode til gradvis nedsættelse af støtten.
(12)
Når der foretages investeringer til modernisering af landbrugsbedrifter med henblik på at opfylde nyligt indførte fællesskabsnormer, og når unge landbrugere skal opfylde gældende normer, bør der fastsættes en dato for opfyldelse af de pågældende normer.
(13)
I forbindelse med investeringer til forbedring af skovenes økonomiske værdi bør der udarbejdes skovforvaltningsplaner, og de støtteberettigede investeringstyper bør fastsættes. Disse planer bør udarbejdes i overensstemmelse med de fælleseuropæiske operationelle retningslinjer for bæredygtig skovforvaltning (Pan-European Operational Level Guidelines for Sustainable Forest Management) i bilag 2 til resolution L2 (fælleseuropæiske kriterier, indikatorer og operationelle retningslinjer for bæredygtig skovforvaltning), der blev godkendt på den tredje ministerkonference om beskyttelse af skovene i Europa (Lissabon den 2., 3. og 4. juni 1998) (2).
(14)
Med hensyn til investeringer, der foretages for at øge værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter med henblik på at opfylde nyligt indførte fællesskabsnormer i mikrovirksomheder, bør der fastsættes en dato for opfyldelse af de pågældende normer. Der bør foretages en afgrænsning af trærelaterede investeringer, der er omfattet af støttesatserne i forordning (EF) nr. 1698/2005, fra andre investeringer i træsektoren.
(15)
Hvad angår samarbejde om udvikling af nye produkter, processer og teknologier i landbrugs-, fødevare- og skovbrugssektoren, bør der opstilles vejledende støtteberettigede omkostninger.
(16)
Hvad angår opfyldelse af normerne, bør medlemsstaten afpasse størrelsen af støtte til landbrugere efter den pågældende norm under hensyn til, hvor omfattende forpligtelser der er forbundet med overholdelsen af normen; investeringsomkostninger bør derimod ikke være støtteberettigede.
(17)
Hvad angår støtte til landbrugere, der deltager i en ordning for fødevarekvalitet, bør EF-ordningerne og kriterierne for de nationale ordninger fastsættes nøjere, og det bør præciseres, hvilke produkter der kan ydes støtte til, og hvilke former for normerede omkostninger der kan indgå i beregningen af støttebeløbet.
(18)
For at sikre, at de salgsfremmende foranstaltninger i artikel 33 i forordning (EF) nr. 1698/2005 og de regler for oplysningskampagner og salgsfremstød, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 af 19. december 2000 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked (3), supplerer hinanden, bør betingelserne for støtte til salgsfremstød for kvalitetsprodukter fastlægges nærmere, specielt med hensyn til hvem der kan få støtte, og hvilke aktiviteter der er støtteberettigede. For at undgå dobbeltfinansiering bør støtte til udvikling af landdistrikterne endvidere ikke ydes til oplysningskampagner og salgsfremstød, hvortil der ydes støtte under forordning (EF) nr. 2826/2000.
(19)
Hvad angår støtte til delvis selvforsynende landbrug, bør der fastsættes nærmere regler for forretningsplanernes indhold og betingelserne for deres gennemførelse.
(20)
Hvad angår støtte til producentsammenslutninger på Malta, bør der fastsættes særlige regler af hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for den maltesiske landbrugssektor.
(21)
Med hensyn til støtte til ugunstigt stillede områder skal den støtteordning, der blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger (4), i henhold til artikel 93 i forordning (EF) nr. 1698/2005 forblive i kraft indtil den 31. december 2009, såfremt der foreligger en retsakt vedtaget af Rådet efter proceduren i traktatens artikel 37. Artikel 11 i Kommissionens forordning (EF) nr. 817/2004 af 29. april 2004 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) (5) bør derfor fortsat finde anvendelse, indtil Rådet vedtager en sådan retsakt.
(22)
Det bør sikres, at der ikke sker overlapning mellem støtte til landbrugere til opfyldelse af normerne og Natura 2000-betalinger.
(23)
Hvad angår støtte til miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd, bør fastlæggelsen af de minimumsbetingelser, støttemodtagerne skal opfylde i forbindelse med de forskellige forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug og landbrug til gavn for dyrevelfærden, sikre en afbalanceret anvendelse af støtten under hensyntagen til dens målsætning og således bidrage til en bæredygtig udvikling af landdistrikterne. I denne sammenhæng bør der lægges stor vægt på, at der udarbejdes en metode til beregning af de ekstraomkostninger, indkomsttab og sandsynlige transaktionsomkostninger, som følger af forpligtelsen. Hvis en forpligtelse er baseret på en begrænsning i anvendelsen af hjælpestoffer, bør der kun ydes støtte, hvis begrænsningen kan vurderes på en måde, der giver rimelig garanti for, at forpligtelsen er opfyldt.
(24)
Med hensyn til bevaring af genressourcerne i landbruget bør de støtteberettigede operationer og støttemodtagerne defineres nærmere. Det bør sikres, at der ikke sker overlapning med støtte til miljøvenligt landbrug, og at der ikke ydes støtte til aktiviteter, der er støtteberettigede under rammeprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter.
(25)
Ikke-produktive investeringer med sigte på bæredygtig anvendelse af landbrugsjord bør defineres nærmere.
(26)
For at sikre en ensartet tilgang til skovbrugsforanstaltninger bør der anvendes en fælles definition på skove og træbevoksede arealer. Denne definition bør være i tråd med den definition, der anvendes af De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) og af Eurostat, og som blev anvendt ved 2005-opdateringen af Global Forest Resources Assessment. Det bør afgrænses nærmere, til hvilke skove og træbevoksede arealer der ikke kan ydes skovbrugsstøtte i henhold til artikel 42, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
(27)
Der bør fastsættes nærmere bestemmelser for støtte til første skovrejsning på landbrugsjord, navnlig med hensyn til definitionen af de arealer, der skal tilplantes med træer, af etableringsomkostningerne, af landbrugeren og af hurtigtvoksende arter.
(28)
Hvad angår støtte til landbrugsarealer, der er genstand for den første etablering af skovlandbrugssystemer, bør medlemsstaterne fastsætte den maksimale beplantningstæthed for skovtræer under hensyn til visse parametre.
(29)
Støtte til genetablering af potentialet i skovbruget og indførelse af forebyggende aktioner i skove, der er klassificeret som høj- eller mellemrisikozoner med hensyn til skovbrande, bør være betinget af, at de af medlemsstaterne indførte brandbeskyttelsesplaner overholdes. Der bør sikres en ensartet tilgang til forebyggende aktioner mod skovbrande.
(30)
Med hensyn til de i artikel 50, stk. 5 og 6, i forordning (EF) nr. 1698/2005 nævnte områder, bør betingelserne for udpegelse heraf fastsættes nærmere. Der bør drages omsorg for, at skovrejsning ikke skader biodiversiteten eller medfører andre skader på miljøet.
(31)
For at sikre en tilstrækkelig anvendelse af foranstaltninger til diversificering til ikke-landbrugsaktiviteter, som omhandlet i artikel 52, litra a), nr. i), i forordning (EF) nr. 1698/2005, bør der opstilles en vid definition af medlemmet af landhusholdningen, som omhandlet i artikel 53 i denne forordning.
(32)
Støtte til offentlig-private partnerskaber i henhold til artikel 59, litra e), i forordning (EF) nr. 1698/2005, bør opfylde visse nærmere betingelser.
(33)
Hvad Leader-aksen angår, bør procedurerne for udvælgelse af de lokale aktionsgrupper være gennemsigtige og konkurrencebaserede til sikring af, at de udviklingsstrategier på lokalt plan, der udvælges til støtte, er relevante og af høj kvalitet. Alt efter de lokale forhold bør der generelt fastsættes minimums- og maksimumsgrænser for befolkningstallet i de områder, de lokale aktionsgrupper dækker.
(34)
For at sikre den bredest mulige gennemførelse af de lokale udviklingsstrategier, bør støtte til dækning af de lokale aktionsgruppers driftsomkostninger begrænses.
(35)
Samarbejdsprojekter, der gennemføres af lokale aktionsgrupper, bør opfylde visse betingelser. For at lette udvælgelsen af tværnationale samarbejdsprojekter bør der etableres en samordnet procedure mellem Kommissionen og medlemsstaterne.
(36)
Hvad teknisk bistand angår, bør der etableres medfinansieringsordninger for landdistriktsudviklingsprogrammer, der omfatter regioner, hvortil der kan ydes støtte under konvergensmålet, og andre regioner, samt fastsættes detaljerede valgmuligheder, hvad det nationale landdistriktsnetværk angår, og en frist for oprettelsen heraf.
(37)
Der bør fastsættes fælles regler for flere foranstaltninger, navnlig på følgende områder: gennemførelse af integrerede operationer, investeringsforanstaltninger, overdragelse af en landbrugsbedrift i den periode, for hvilken der er indgået en forpligtelse som betingelse for at modtage støtte, forøgelse af bedriftens areal og fastlæggelse af forskellige kategorier af force majeure eller ekstraordinære omstændigheder.
(38)
Medlemsstaterne bør tage alle de nødvendige skridt og indføre egnede bestemmelser for at sikre, at alle landdistriktsudviklingsforanstaltninger kan verificeres og kontrolleres. Medlemsstaterne bør sikre, at deres kontrolordninger giver rimelig sikkerhed for, at kriterierne for støtteberettigelse og andre forpligtelser opfyldes. Navnlig hvad angår beregning af betalingen for visse foranstaltninger, bør medlemsstaterne dokumentere med passende ekspertbistand, at beregningerne er tilstrækkelige og nøjagtige.
(39)
Der bør i nødvendigt omfang fastlægges nærmere regler for rentetilskud til lån og visse former for finansieringsteknik. For at sikre en effektiv og ensartet forvaltning bør der også fastsættes betingelser for, hvornår forvaltningsmyndighederne kan anvende faste tariffer og anse naturalydelser for støtteberettigede. Af hensyn til en bedre målretning af investeringsoperationerne bør der opstilles et sæt fælles regler for definitionen af støtteberettigede udgifter. Fælles regler vil også være nødvendige i tilfælde, hvor de kompetente myndigheder i medlemsstaten beslutter at udbetale forskud til støttemodtagere af investeringsstøtte.
(40)
Til sikring af, at reglerne og procedurerne for statsstøtte overholdes, bør der fastlægges særlige bestemmelser for visse foranstaltninger, der medfinansieres af ELFUL, og for supplerende national finansiering.
(41)
For at sikre information og offentlig omtale i forbindelse med landdistriktsudviklingsaktiviteter, hvortil der ydes ELFUL-støtte, bør landdistriktsudviklingsprogrammerne indeholde en kommunikationsplan, hvis indhold bør fastlægges nærmere. Forvaltningsmyndighedernes og støttemodtagernes forpligtelser i denne henseende bør fastlægges nærmere, så der så vidt muligt anvendes en sammenhængende tilgang.
(42)
Med henblik på at øge gennemsigtigheden i forbindelse med anvendelsen af støtte under ELFUL offentliggør medlemsstaterne hvert år elektronisk eller med andre midler listen over støttemodtagere, navnene på operationerne og størrelsen af det offentlige bidrag, der er udbetalt til disse operationer. Ved at gøre disse informationer tilgængelig for offentligheden tilsigtes det at forbedre gennemsigtigheden af Fællesskabets foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, at tilskynde til ansvarlig finansiel forvaltning af de offentlige bidrag, og i særdeleshed at forstærke kontrollen med de anvendte offentlige midler, og endeligt at undgå konkurrenceforvridning mellem støttemodtagere i henhold til foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. Under hensyn til de tungtvejende mål med foranstaltningerne er det med hensyn til proportionalitetsprincippet og kravene om beskyttelse af personoplysninger berettiget at træffe bestemmelse om almindelig offentliggørelse af de relevante oplysninger, idet det ikke går videre end til, hvad der er nødvendigt i et demokratisk samfund til forebyggelse af uregelmæssigheder.
(43)
Hvad overvågning angår, bør der fastlægges nærmere bestemmelser om indholdet af den årlige statusrapport, jf. artikel 82 i forordning (EF) nr. 1698/2005, og om de fælles indikatorer, der indgår i den fælles overvågnings- og evalueringsramme, jf. samme forordnings artikel 80.
(44)
Der bør etableres et informationssystem, så der kan finde sikker elektronisk udveksling af data sted mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Systemets indhold og funktionsmåde og adgangsrettighederne hertil bør defineres nærmere.
(45)
De nye gennemførelsesbestemmelser bør træde i stedet for gennemførelsesbestemmelserne for forordning (EF) nr. 1257/1999. Forordning (EF) nr. 817/2004 bør derfor ophæves fra den 1. januar 2007.
(46)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for udvikling af Landdistrikterne -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
KAPITEL I
Anvendelsesområde
Artikel 1
Denne forordning indeholder gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1698/2005 for så vidt angår principperne og de generelle regler for støtte til landdistriktsudvikling, særlige og fælles bestemmelser om foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne samt bestemmelser om støtteberettigelse og administrative bestemmelser, dog ikke bestemmelser om kontrol.
KAPITEL II
Generelle regler
Afdeling 1
Komplementaritet, sammenhæng og overensstemmelse
Artikel 2
1. Der skal sikres sammenhæng, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1698/2005:
a)
mellem støtteforanstaltninger til udvikling af landdistrikterne på den ene side og foranstaltninger, der gennemføres under andre af Fællesskabets støtteinstrumenter, herunder navnlig foranstaltninger under den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte og anden støtte og dyre- og plantesundhedsforanstaltninger, på den anden side
b)
mellem de forskellige støtteforanstaltninger til udvikling af landdistrikterne på den anden side.
2. Når støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1698/2005 undtagelsesvis i medfør af forordningens artikel 5, stk. 6, kan ydes til foranstaltninger under støtteordningerne i bilag I til nærværende forordning, sikrer medlemsstaterne, at en støttemodtager kun kan modtage støtte til en operation under én ordning.
Med henblik herpå skal medlemsstaterne, når de medtager foranstaltninger indeholdende sådanne undtagelser i deres programmer for udvikling af landdistrikterne, i disse programmer beskrive, hvilke kriterier og administrative regler de vil anvende for de pågældende støtteordninger.
3. Hvis der inden for rammerne af en fælles markedsordning, herunder ordninger for direkte støtte finansieret af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), pålægges produktionsrestriktioner eller begrænsninger af støtten fra Fællesskabet for den enkelte landbruger, bedrift eller forarbejdningsvirksomhed, kan der ikke ydes støtte til investeringer, der vil øge produktionen ud over disse restriktioner eller begrænsninger.
Afdeling 2
Strategi og programmering
Artikel 3
1. De nationale strategiplaner kan ajourføres i programmeringsperioden. Med henblik på ajourføringen tages der hensyn til et af eller begge følgende forhold:
a)
ajourføringen berører et eller flere af elementerne i artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005 og/eller en eller flere af Fællesskabets strategiske retningslinjer, jf. samme forordnings artikel 9.
b)
ajourføringen medfører ændringer i et eller flere landdistriktsudviklingsprogrammer som omhandlet i artikel 6, stk. 1, i denne forordning.
2. Artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005 finder tilsvarende anvendelse på ajourføringer af nationale strategiplaner.
3. For at give tilstrækkelig tid til tilpasninger af landdistriktsudviklingsprogrammerne fremsendes den sidste ajourføring af en national strategiplan til Kommissionen senest den 30. juni 2013.
4. De nationale strategiplaner bekræftes eller ajourføres efter godkendelse af landdistriktsudviklingsprogrammerne, bl.a. i lyset af den kvantificering af målsætninger og mål, der følger af forhåndsevalueringen af disse programmer.
Artikel 4
1. Kommissionen godkender de programmer for udvikling af landdistrikterne, der er indgivet af medlemsstaterne, inden seks måneder fra datoen for Kommissionens modtagelse af programmerne. Hvis landdistriktsprogrammerne er indgivet inden denne forordnings ikrafttrædelse, begynder seksmånedersfristen at løbe fra datoen for forordningens ikrafttrædelse.
Hvis artikel 18, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005 finder anvendelse, begynder den i første afsnit i nærværende stykke nævnte seksmånedersfrist at løbe fra den dato, hvor det reviderede forslåede program opfylder artikel 18, stk. 3, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
2. Datoerne for fastlæggelse af fristerne i stk. 1 fastsættes efter omstændighederne i overensstemmelse med artikel 63, stk. 6 og 8.
Artikel 5
1. Indholdet af landdistriktsudviklingsprogrammerne, jf. artikel 16 i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal være i overensstemmelse med bilag II i nærværende forordning.
Den i artikel 85 i forordning (EF) nr. 1698/2005 nævnte forhåndsevaluering skal vedlægges hvert enkelt landdistriktsudviklingsprogram som bilag.
2. De i artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005 nævnte nationale rammer skal indeholde de oplysninger, der er fælles for flere foranstaltninger. Hvad disse foranstaltninger angår, må de regionale landdistriktsudviklingsprogrammer kun indeholde yderligere oplysninger, hvis oplysninger, der både findes i de nationale rammer og i regionale programmer, opfylder kravene i bilag II til nærværende forordning.
3. Medlemsstaterne stiller en elektronisk udgave af deres landdistriktsudviklingsprogrammer og eventuelle nationale rammer, der begge skal ajourføres efter hver ændring, til rådighed for Kommissionen med standardtabellerne i bilag II til nærværende forordning svarende til de oplysninger, der kræves i medfør af artikel 16, litra d), e) og f), i forordning (EF) nr. 1698/2005. Medlemsstaterne forelægger elektronisk Kommissionen anmodninger om ændringer i programmer og i eventuelle nationale rammer i overensstemmelse med artikel 63 i nærværende forordning.
Afdeling 3
Ændringer i landdistriktsudviklingsprogrammer
Artikel 6
1. Ændringer i landdistriktsudviklingsprogrammer skal falde ind under følgende kategorier:
a)
revisioner som nævnt i artikel 19, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005
b)
revisioner, der følger af procedurerne for samordning af udnyttelsen af de finansielle ressourcer, jf. artikel 77, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005
c)
andre ændringer, der ikke er omfattet af litra a) og b).
2. Programændringer som nævnt i stk. 1, litra a) og b), kan først foreslås fra det andet år af gennemførelsen af programmet.
3. Forslag til ændringer i landdistriktsudviklingsprogrammer skal være behørigt begrundet, navnlig med angivelse af følgende oplysninger:
a)
årsagerne til ændringen og eventuelle gennemførelsesvanskeligheder, som nødvendiggør ændringen
b)
ændringens forventede virkninger
c)
forholdet mellem ændringen og den nationale strategiplan.
Artikel 7
1. For programrevisioner som nævnt i artikel 6, stk. 1, litra a), i nærværende forordning skal der vedtages en beslutning i medfør af artikel 19, stk. 2, første punktum, i forordning (EF) nr. 1698/2005 efter anmodning fra en medlemsstat når:
a)
revisionen overskrider grænsen for fleksibilitet mellem akser, jf. artikel 9, stk. 2, i denne forordning
b)
revisionen ændrer Fællesskabets medfinansieringssatser, jf. artikel 70 i forordning (EF) nr. 1698/2005, som fastsat i det godkendte landdistriktsudviklingsprogram
c)
revisionen ændrer det samlede EF-bidrag for hele programmeringsperioden og/eller dets årlige fordeling uden at ændre bidrag for tidligere år
d)
revisionen indfører ændringer, hvad angår undtagelserne i artikel 5, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Kommissionen træffer beslutning senest seks måneder efter modtagelse af medlemsstatens anmodning.
2. Anmodninger om programrevisioner som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a), kan højst forelægges en gang pr. kalenderår pr. program, undtagen i tilfælde af hasteforanstaltninger som følge af naturkatastrofer.
For revisioner, som nævnt i stk. 1, litra c), forelægger medlemsstaterne deres anmodning hvert år senest den 30. september.
For revisioner, som nævnt i stk. 1, forelægger medlemsstaterne deres sidste anmodning om revision til Kommissionen senest den 30. juni 2013.
Artikel 8
1. Medlemsstater med regionaliseret programmering kan forelægge programrevisioner som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra b), med henblik på overførsel af bidraget fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) mellem regionale programmer for nærmere bestemte år, hvis:
a)
det samlede ELFUL-bidrag pr. program for hele programmeringsperioden ikke ændres
b)
den samlede ELFUL-tildeling til den pågældende medlemsstat ikke ændres
c)
den årlige fordeling af beløbene til programmet for årene forud for revisionsåret ikke ændres
d)
den årlige ELFUL-tildeling til den pågældende medlemsstat overholdes
e)
budgetbevillingerne til opfyldelse af konvergensmålet som i henhold til artikel 11, stk. 3, litra f), i forordning (EF) nr. 1698/2005 er anført i den nationale strategiplan, ikke nedskæres (hvis relevant).
2. Finansieringsoversigterne i de pågældende programmer skal tilpasses i overensstemmelse med de i stk. 1 nævnte overførsler.
De reviderede finansieringsoversigter forelægges Kommissionen senest den 30. september i det kalenderår, hvor overførslen finder sted. Det sidste år for forelæggelse af sådanne revisioner er 2012.
Kommissionen vedtager en beslutning om godkendelse af de nye finansieringsoversigter senest tre måneder efter modtagelse af medlemsstatens anmodning. Proceduren i artikel 90, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005 finder ikke anvendelse.
3. Anmodninger om programrevisioner som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra b), kan højst forelægges en gang pr. kalenderår.
Artikel 9
1. Medlemsstaternes ændringer i programmer som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra c), kan indebære ændringer i den finansielle fordeling pr. foranstaltning inden for en akse og ikke-finansielle ændringer i form af indførelse af nye foranstaltninger, tilbagetrækning af eksisterende foranstaltninger eller oplysninger om og beskrivelse af eksisterende foranstaltninger i programmet.
2. Medlemsstaterne kan også foretage ændringer som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra c), ved inden for et kalenderår at overføre indtil 1 % af ELFUL's samlede bidrag til programmet for hele programmeringsperioden fra og til en hvilken som helst akse.
3. Programændringer som omhandlet i stk. 1 og 2 kan foretages indtil den 31. december 2015, forudsat at medlemsstaterne meddeler ændringerne senest den 31. august 2015.
4. Medmindre det drejer sig om hasteforanstaltninger som følge af naturkatastrofer kan ændringer som omhandlet i stk. 1 og 2 højst meddeles tre gange pr. kalenderår og pr. program, idet loftet på 1 % nævnt i stk. 2 skal overholdes inden for det kalenderår, hvor de tre meddelelser forelægges.
5. Ændringer som omhandlet i denne artikels stk. 1 og 2 skal være forenelige med satserne i artikel 17 i forordning (EF) nr. 1698/2005.
6. Ændringer som omhandlet i stk. 1 og 2 skal meddeles Kommissionen. Kommissionen vurderer dem med hensyn til:
a)
overholdelse af forordning (EF) nr. 1698/2005
b)
sammenhæng med den relevante nationale strategiplan
c)
overholdelse af denne forordning.
Kommissionen underretter medlemsstaten om resultaterne af vurderingen senest fire måneder efter Kommissionens modtagelse af anmodningen om programændringen. Opfylder ændringerne ikke en eller flere af vurderingsparametrene i første afsnit, suspenderes firemånedersfristen, indtil Kommissionen modtager programændringer, der opfylder kravene.
Hvis Kommissionen ikke underretter medlemsstaten inden for firemånedersfristen nævnt i andet afsnit, anses ændringerne for at være godkendt og træder i kraft ved udløbet af firemånedersfristen.
Artikel 10
1. I forbindelse med artikel 71, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005 bærer medlemsstaterne ansvaret for udgifterne mellem datoen for Kommissionens modtagelse af deres anmodning om revision eller ændring af et program som omhandlet i artikel 6, stk. 1, i nærværende forordning og datoen for Kommissionens beslutning i medfør af artikel 7 og 8 i nærværende forordning eller datoen for afslutning af vurderingen af, om ændringerne opfylder kravene, jf. artikel 9 i nærværende forordning.
2. I tilfælde af hasteforanstaltninger som følge af naturkatastrofer kan udgifter som følge af programændringer som omhandlet i artikel 6, stk. 1, anses for at være støtteberettigede fra en tidligere dato end anført i artikel 71, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 11
Ændringer i nationale rammer som omhandlet i artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005 er omfattet af artikel 6, stk. 1, litra c), i nærværende forordning. Artikel 9, stk. 3 og 6, i nærværende forordning finder tilsvarende anvendelse på sådanne ændringer.
Artikel 12
Ved vedtagelse af nye fællesskabsretlige regler og ved ændring af de gældende fællesskabsretlige regler ændres landdistriktsudviklingsprogrammerne om nødvendigt i overensstemmelse med de nye eller ændrede regler, jf. artikel 6, stk. 1. Sådanne ændringer medregnes ikke i det årlige antal ændringer omhandlet i artikel 7, stk. 2, artikel 8, stk. 3, og artikel 9, stk. 4. Artikel 6, stk. 2, finder ikke anvendelse på sådanne ændringer.
KAPITEL III
Foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne
Afdeling 1
Landdistriktsudviklingsforanstaltninger pr. akse
Underafdeling 1
Akse 1
Artikel 13
1. Betingelserne for at yde støtte til fremme af unge landbrugeres etablering, jf. artikel 22, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal være opfyldt ved indgivelsen af støtteansøgningen.
Der kan dog indrømmes en frist på højst 36 måneder regnet fra datoen for den enkelte beslutning om at yde støtte til at opfylde betingelserne angående faglige kvalifikationer og faglig kompetence, jf. artikel 22, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1698/2005, hvis den unge landbruger har behov for en tilpasningsperiode til etablering eller strukturtilpasning af bedriften, og dette behov fremgår af forretningsplanen nævnt i artikel 22, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 1698/2005.
2. Forretningsplanen omhandlet i artikel 22, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 1698/2005 skal som minimum indeholde en beskrivelse af:
a)
udgangssituationen på bedriften og konkrete milepæle og mål for udvikling af den nye bedrifts aktiviteter
b)
nærmere oplysninger om investeringer, uddannelse, rådgivning eller andre tiltag til udvikling af bedriftens aktiviteter.
3. Senest fem år efter datoen for den enkelte beslutning om ydelse af støtte vurderer den kompetente myndighed, om forretningsplanen overholdes. Under hensyntagen til de omstændigheder, hvorunder forretningsplanen gennemføres, fastsætter medlemsstaterne vilkårene for tilbagesøgning af allerede udbetalt støtte, hvis den unge landbruger ikke har opfyldt dispositionerne i forretningsplanen på tidspunktet for vurderingen.
4. Den enkelte beslutning om støtte til etablering af unge landbrugere skal træffes senest 18 måneder efter etableringen som defineret i de gældende bestemmelser i medlemsstaten. Hvis der ydes støtte i form af en engangspræmie som fastsat i bilaget til forordning (EF) nr. 1698/2005, kan medlemsstaterne med henblik på stk. 3 i denne artikel opdele deres betalinger i fem rater.
5. Medlemsstaterne kan beslutte, at når der i forretningsplanen henvises til anvendelse af andre foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne omhandlet i forordning (EF) nr. 1698/2005, giver den kompetente myndigheds godkendelse af den unge landbrugers ansøgning også adgang til disse andre foranstaltninger. I så fald skal oplysningerne fra ansøgeren være tilstrækkeligt detaljerede til at kunne underbygge en ansøgning om støtte under disse andre foranstaltninger.
6. Der kan fastsættes særlige betingelser, når det drejer sig om en ung landbruger, der ikke etablerer sig som eneste driftsleder på bedriften. Disse betingelser skal svare til dem, der kræves opfyldt, når en ung landbruger etablerer sig som eneste driftsleder.
Artikel 14
1. Når en bedrift overdrages af flere, begrænses den samlede støtte til førtidspensionering i medfør af artikel 23 i forordning (EF) nr. 1698/2005 til det beløb, der er fastsat for en enkelt overdrager.
2. En ikke-erhvervsmæssig landbrugsaktivitet, som fortsættes af overdrageren, er ikke støtteberettiget inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik.
3. En forpagter kan overdrage de frigjorte arealer til ejeren, forudsat at forpagtningsforholdet bringes til ophør, og at de betingelser, der gælder for overtageren i henhold til artikel 23, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005, opfyldes.
4. Medlemsstaterne kan fastsætte, at de frigjorte arealer kan overtages af et organ, der forpligter sig til senere at videreoverdrage dem til en overtager, som opfylder betingelserne i artikel 23, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 15
1. Rådgivningstjenester for landbrugere, hvortil der kan ydes støtte i medfør af artikel 24 i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal være i overensstemmelse med afsnit II, kapitel 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (6) og gennemførelsesbestemmelserne hertil.
2. De myndigheder og private organer, som er udvalgt til at give rådgivning til landbrugere, skal have tilstrækkelige ressourcer i form af kvalificeret personale, administrativt og teknisk udstyr samt de nødvendige erfaringer til at kunne give pålidelige råd i forbindelse med de krav, betingelser og standarder, der er omhandlet i artikel 24, stk. 1, andet afsnit, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 16
Der fastsættes en degressiv sats for støtte til oprettelse af drifts-, vikar- og rådgivningstjenester som omhandlet i artikel 25 i forordning (EF) nr. 1698/2005 i landdistriktsudviklingsprogrammer, idet støtten skal nedsættes med lige store beløb fra det første år, så den senest afvikles fuldstændigt i det sjette år efter oprettelsen af de nævnte tjenester.
Artikel 17
1. I tilfælde af støtte til investeringer i modernisering af landbrugsbedrifter for at opfylde nyligt indførte fællesskabsnormer som omhandlet i artikel 26, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal de relevante normer være opfyldt ved udløbet af den i nævnte afsnit omhandlede overgangsperiode.
2. Hvis unge landbrugere, der modtager støtte omhandlet i artikel 22 i forordning (EF) nr. 1698/2005, foretager investeringer for at opfylde gældende fællesskabsnormer, skal de relevante normer være opfyldt ved udløbet af den i artikel 26, stk. 1, tredje afsnit, omhandlede overgangsperiode.
Artikel 18
1. Med henblik på artikel 27, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal skovforvaltningsplaner, der er tilpasset de pågældende skovområders størrelse og brug, udarbejdes på grundlag af de relevante bestemmelser i den nationale lovgivning og på de bestående arealanvendelsesplaner, og de skal i tilstrækkeligt omfang omfatte skovressourcerne.
2. Operationer til forbedring af skovenes økonomiske værdi som omhandlet i artikel 27 i forordning (EF) nr. 1698/2005 skal vedrøre investeringer i skovbrugsbedriften og kan omfatte investeringer i skovningsudstyr.
Der kan ikke ydes støtte til aktiviteter i tilknytning til foryngelse efter slutfældning.
3. Skove som omhandlet i artikel 30, stk. 4, i denne forordning er ikke omfattet af artikel 27, stk. 1, første punktum, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 19
1. I tilfælde af støtte til investeringer, der foretages for at øge værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter med henblik på at opfylde nyligt indførte fællesskabsnormer som omhandlet i artikel 28, stk. 1, litra c), andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal de relevante normer være opfyldt ved udløbet af den i nævnte stykke omhandlede overgangsperiode.
2. I tilfælde af støtte til investeringer, der tjener til at øge værdien af skovbrugsprodukter, er investeringer i forbindelse med anvendelsen af træ som råmateriale begrænset til samtlige arbejdsprocesser, der går forud for den industrielle forarbejdning.
Artikel 20
Omkostninger i forbindelse med samarbejde om udvikling af nye produkter, processer og teknologier i landbrugs-, fødevare- og skovbrugssektoren som omhandlet i artikel 29, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005 skal vedrøre forberedende operationer, såsom udvikling af design, produkter, processer eller teknologi og prøver samt materielle og/eller immaterielle investeringer i forbindelse med samarbejdet, inden de nyudviklede produkter, processer og teknologier anvendes til kommercielle formål.
Artikel 21
1. Størrelsen af støtte til opfyldelse af regler baseret på fællesskabslovgivningen som omhandlet i artikel 31 i forordning (EF) nr. 1698/2005 afpasses af medlemsstaterne for hver enkelt regel under hensyn til, hvor omfattende forpligtelser der er forbundet med anvendelse af reglen. Betalingen skal afvikles gradvist i løbet af en periode på højst fem år som omhandlet i stk. 2 i nævnte artikel.
2. Omkostninger i forbindelse med investeringer medregnes ikke ved fastsættelsen af størrelsen af den årlige støtte til opfyldelse af regler baseret på fællesskabslovgivningen som omhandlet i artikel 31 i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 22
1. EF-ordninger for fødevarekvalitet omhandlet i artikel 32, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1698/2005 er ordninger, der er indført under følgende forordninger og bestemmelser:
a)
Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 (7)
b)
Rådets forordning (EF) nr. 509/2006 (8)
c)
Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (9)
d)
Afsnit VI i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 (10).
2. For at kunne opnå støtte skal ordninger for fødevarekvalitet, der er godkendt af medlemsstaterne, jf. artikel 32, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1698/2005, opfylde følgende betingelser:
a)
specificiteten af det endelige produkt, der er produceret under disse ordninger, følger af detaljerede forpligtelser til at anvende landbrugsproduktionsmetoder, der sikrer:
-
særlige karakteristika, herunder produktionsprocessen, eller
-
en kvalitet af det endelige produkt, der går betydeligt længere end handelsvarenormerne for folke-, dyre- eller plantesundhed, dyrevelfærd eller miljøbeskyttelse
b)
ordningerne omfatter bindende produktspecifikationer, hvis overholdelse kontrolleres af et uafhængigt inspektionsorgan
c)
alle producenter har adgang til ordningerne
d)
ordningerne er gennemsigtige og sikrer, at produkterne i fuldt omfang kan spores
e)
ordningerne er tilpasset de nuværende og forventede markedsmuligheder.
3. Der kan kun ydes støtte til landbrugere, der deltager i en fødevarekvalitetsordning, hvis det pågældende kvalitetslandbrugsprodukt eller den pågældende kvalitetsfødevare er officielt godkendt i henhold til de forordninger og bestemmelser, der er nævnt i stk. 1, eller en fødevarekvalitetsordning, der er godkendt af en medlemsstat, jf. stk. 2.
Hvad angår fødevarekvalitetsordninger omhandlet i stk. 1, litra b) og c), kan der kun ydes støtte til produkter, der er registreret i et fællesskabsregister.
4. Hvis støtte til deltagelse i en kvalitetsordning under Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 for et bestemt produkt indgår i et landdistriktsudviklingsprogram, medtages de normerede omkostninger i forbindelse med deltagelse i kvalitetsordningen ikke i beregningen af støtten i forbindelse med en foranstaltning vedrørende miljøvenligt landbrug, der har til formål at støtte økologisk landbrug for det samme produkt.
5. I artikel 32, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 1698/2005 forstås ved »normerede omkostninger« omkostningerne ved at tilslutte sig en fødevarekvalitetsordning, hvortil der ydes støtte, og det årlige kontingent for at deltage i en sådan ordning, herunder eventuelle omkostninger ved kontrol af, at kravene i henhold til kvalitetsordningen er opfyldt.
Artikel 23
1. I artikel 20, litra c), nr. iii), i forordning 1698/2005 forstås ved »producentsammenslutning« en organisation, uanset retlig form, der består af operatører, som deltager aktivt i en kvalitetsordning, omhandlet i samme forordnings artikel 32 for et bestemt landbrugsprodukt eller en bestemt fødevare. Erhvervs- og brancheorganisationer, der repræsenterer en eller flere sektorer, kan ikke få støtte som »producentsammenslutning«.
2. Oplysnings- og markedsføringsaktiviteter, hvortil der kan ydes støtte i medfør af artikel 33 i forordning (EF) nr. 1698/2005, er aktiviteter, der skal få forbrugerne til at købe landbrugsprodukter eller fødevarer, som er omfattet af fødevarekvalitetsordninger omfattet af landdistriktsudviklingsprogrammet, jf. samme forordnings artikel 32.
Disse aktiviteter skal skabe opmærksomhed om de pågældende produkters særlige kendetegn eller fortrin, navnlig kvaliteten, de særlige produktionsmetoder, og de høje normer for dyrevelfærd og miljøhensyn som følge af den pågældende fødevarekvalitetsordning, og kan omfatte formidling af teknisk og videnskabelig viden om disse produkter. Aktiviteterne skal særligt bestå. i at arrangere og/eller deltage i messer og udstillinger, andre lignende PR-tiltag og reklame via forskellige kommunikationsmidler eller på salgsstederne.
3. Der kan kun gives støtte i henhold til artikel 20, litra c), nr. iii), i forordning (EF) nr. 1698/2005 til oplysnings-, markedsførings- og reklameaktiviteter på det indre marked.
Disse aktiviteter må ikke tilskynde til køb af et produkt på grund af dets særlige oprindelse, medmindre produktet er omfattet af den kvalitetsordning, der er indført ved forordning (EF) nr. 510/2006, eller af Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999. Produktets oprindelse kan dog angives, hvis omtalen af oprindelsen ikke fremtræder som hovedbudskabet.
Aktiviteter i tilknytning til markedsføring af handelsmærker er ikke støtteberettigede.
4. Hvis aktiviteter omhandlet i stk. 2 vedrører et produkt henhørende under en af de i artikel 22, stk. 1, litra a), b) og c), nævnte fødevarekvalitetsordninger, skal fællesskabslogoet for de pågældende ordninger anføres på materialet til oplysning, markedsføring og/eller reklame.
5. Der kan ikke gives støtte i henhold til artikel 20, litra c), nr. iii), i forordning (EF) nr. 1698/2005 til oplysnings- og markedsføringsaktiviteter, hvortil der ydes støtte i henhold til forordning (EF) nr. 2826/2000.
6. Medlemsstaterne sørger for, at alt planlagt materiale til oplysning, markedsføring og reklame som led i en støttemodtagende aktivitet er i overensstemmelse med EF-forskrifterne. Støttemodtagerne skal med henblik herpå sende planlagt materiale til den ansvarlige myndighed i medlemsstaten.
Artikel 24
1. Forretningsplanen i artikel 34 i forordning (EF) nr. 1698/2005 skal opfylde følgende krav:
a)
indeholde dokumentation for, at bedriften kan blive økonomisk levedygtig, eventuelt under hensyn til bidrag fra andre indkomstkilder til landbrugshusholdningen
b)
indeholde nærmere oplysninger om de nødvendige investeringer
c)
beskrive specifikke milepæle og mål.
2. Når der i forretningsplanen i artikel 34 i forordning (EF) nr. 1698/2005 henvises til anvendelsen af andre foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, skal planen indeholde tilstrækkeligt detaljerede oplysninger til at underbygge en ansøgning om støtte under disse andre foranstaltninger.
3. Hvad angår artikel 34, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005 udbetaler medlemsstaterne under hensyn til omstændighederne, hvorunder forretningsplanen gennemføres, ikke længere støtte, hvis den delvis selvforsynende landbruger ikke opfylder bestemmelserne i forretningsplanen ved vurderingen.
Artikel 25
1. Med hensyn til Malta kan der for så vidt angår fastsættelse af minimumsstøttebeløbet for en produktionssektor, hvor den samlede produktion er meget lille, jf. bilaget til forordning (EF) nr. 1698/2005, kun ydes støtte til producentsammenslutninger, der består af et minimum af producenterne i den pågældende sektor og tegner sig for et minimum af produktionen i denne sektor.
Det skal fastsættes i Maltas landdistriktsudviklingsprogram, hvilket minimum der skal gælde for producenter og produktion, samt hvilke sektorer der er omfattet.
2. Minimumsstøttebeløbet til producentsammenslutninger på Malta, beregnet på grundlag af de nødvendige omkostninger til oprettelse af en lille producentsammenslutning, er anført i bilag III.
Underafdeling 2
Akse 2
Artikel 26
Modtagere af støtte i medfør af artikel 38 i forordning (EF) nr. 1698/2005 er ikke berettigede til støtte i medfør af samme forordnings artikel 31, for så vidt angår gennemførelsen af Rådets direktiv 79/409/EØF (11) og 92/43/EØF (12).
Artikel 27
1. Med henblik på artikel 39, stk. 1-4, og artikel 40 i forordning (EF) nr. 1698/2005 finder stk. 2-13 i denne artikel efter omstændighederne anvendelse.
2. En forpligtelse til at ekstensivere eller til at drive husdyrbrug på andre måder skal mindst opfylde følgende betingelser:
a)
arealet skal fortsat plejes som græsareal
b)
hele græsningsarealet pr. storkreatur skal bevares, så både overgræsning og underudnyttelse undgås
c)
belægningsgraden skal fastsættes under hensyntagen til alle græssende husdyr på bedriften eller, i tilfælde af en forpligtelse til begrænsning af næringsstofudvaskning, til alle husdyr på bedriften, som er relevante for den pågældende forpligtelse.
3. Forpligtelser til at begrænse anvendelsen af gødning, plantebeskyttelsesmidler eller andre hjælpestoffer accepteres kun, hvis begrænsningen kan vurderes på en måde, der giver rimelig sikkerhed for, at forpligtelserne opfyldes.
4. Støtte kan omfatte forpligtelser til:
a)
at opdrætte husdyr af lokale racer, der er ved at uddø i landbruget, og som er hjemmehørende i området
b)
at bevare plantegenetiske ressourcer, der er naturligt tilpasset de lokale og regionale forhold og truet af genetisk erosion.
De husdyrarter, der er støtteberettigede, og tærsklerne for, hvornår lokale racer anses for at være ved at uddø i landbruget, er angivet i bilag IV.
5. Miljøforanstaltninger, der gennemføres som led i de fælles markedsordninger eller ordninger for direkte støtte opført i bilag I, dyre- og plantesundhedsforanstaltninger og andre landdistriktsudviklingsforanstaltninger end støtte til miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd, er ikke til hinder for støtte til miljøvenligt landbrug og/eller støtte til dyrevelfærd for samme produktion, hvis støtten supplerer disse foranstaltninger, og der er indbyrdes sammenhæng.
Forskellige forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug og/eller landbrug til gavn for dyrevelfærden kan kombineres, hvis de supplerer hinanden og er indbyrdes forenelige
Når de i første og andet afsnit nævnte foranstaltninger og forpligtelser kombineres, tages der ved fastsættelsen af støttens størrelse hensyn til det indkomsttab og de ekstraomkostninger, kombinationen medfører.
6. Der kan kun ydes støtte til foranstaltninger til miljøvenligt landbrug på arealer, der er udtaget i henhold til artikel 54 eller artikel 107 i forordning (EF) nr. 1782/2003, hvis forpligtelserne er mere vidtgående end de grundlæggende krav i artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003.
For så vidt angår støtte til bjergområder, områder med andre ulemper, Natura 2000-landbrugsområder og landbrugsområder, der er omfattet af vandområdeplanerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (13), skal der, efter omstændighederne, i forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug tages hensyn til betingelserne for støtte i de pågældende områder.
7. Enhver forpligtelse på dyrevelfærdsområdet som nævnt i artikel 40 i forordning (EF) nr. 1698/2005 skal indebære strengere normer på mindst et af følgende områder:
a)
vand og foder, der i højere grad opfylder dyrenes naturlige behov
b)
opstaldningsforhold, såsom pladsforhold, strøelse og naturlig belysning
c)
adgang til friluftsarealer
d)
undladelse af systematiske lemlæstelser, isolering eller permanent tøjring
e)
forebyggelse af sygdomme, der hovedsageligt skyldes de anvendte landbrugsmetoder og/eller opdrætsbetingelserne.
8. Referenceniveauet for beregning af det indkomsttab og de ekstraomkostninger, som forpligtelsen medfører, er de relevante normer og krav, som er nævnt i artikel 39, stk. 3, og artikel 40, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
9. Hvis forpligtelserne normalt udtrykkes i andre enheder end dem, der anvendes i bilaget til forordning (EF) nr. 1698/2005, kan medlemsstaterne beregne udbetalingerne på grundlag af disse andre enheder. I så fald sørger medlemsstaterne for, at de årlige maksimumsbeløb, hvortil der kan ydes EF-støtte, og som er fastsat i nævnte bilag, ikke overskrides. Med henblik herpå kan medlemsstaterne:
a)
fastsætte en grænse for antallet af enheder pr. ha for den bedrift, som forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug vedrører
b)
fastsætte et samlet maksimumsbeløb for hver bedrift, der deltager i ordningen, og sikre, at udbetalingerne til de enkelte bedrifter ikke overskrider denne grænse.
10. Medlemsstaterne fastsætter på grundlag af objektive kriterier nødvendigheden af at give kompensation for transaktionsomkostninger, jf. artikel 39, stk. 4, og artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
I artikel 39, stk. 4, og artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005 forstås ved »transaktionsomkostninger« de omkostninger, der er forbundet med at lade transaktionen finde sted, og som ikke direkte kan henføres under omkostningerne til gennemførelse af den forpligtelse, de vedrører.
Transaktionsomkostningselementet beregnes over hele forpligtelsesperioden og må ikke overstige 20 % af indkomsttab og ekstraomkostninger som følge af forpligtelsen.
11. Medlemsstaterne kan tillade, at en forpligtelse ændres til en anden forpligtelse i løbet af forpligtelsesperioden, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
ændringen indebærer betydelige fordele for miljøet eller for dyrevelfærden eller for begge
b)
den eksisterende forpligtelse skærpes væsentligt
c)
det godkendte program for udviklingen af landdistrikterne omfatter de pågældende forpligtelser.
En forpligtelse til at drive miljøvenligt landbrug kan ændres til en forpligtelse til første skovrejsning på landbrugsarealer i henhold til artikel 43 i forordning (EF) nr. 1698/2005, hvis betingelserne i første afsnit, litra a) og b), er opfyldt. Forpligtelsen til at drive miljøvenligt landbrug ophører, uden at der kræves tilbagebetaling.
12. Medlemsstaterne kan tilpasse forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug og forpligtelser på dyrevelfærdsområdet i løbet af forpligtelsesperioden, hvis det godkendte landdistriktsudviklingsprogram giver mulighed herfor, og tilpasningen er berettiget under hensyntagen til forpligtelsens formål.
Sådanne tilpasninger kan også ske i form af en forlængelse af forpligtelsesperioden.
13. Satserne for omregning af dyr til storkreaturer (SK) er fastsat i bilag V. Medlemsstaterne kan efter objektive kriterier differentiere inden for de satser, som er fastlagt i bilaget for de relevante kategorier.
Artikel 28
1. Støtte i henhold til artikel 39, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan ydes til operationer, der gennemføres af andre støttemodtagere end de i samme forordnings artikel 39, stk. 2, nævnte.
2. Der kan ikke ydes støtte i medfør af artikel 39, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005 til aktiviteter som led i forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug som omhandlet i artikel 27, stk. 4, i nærværende forordning.
Der kan ikke ydes støtte i medfør af artikel 39, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005 til aktiviteter, hvortil der kan ydes støtte under Det Europæiske Fællesskabs rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter.
3. Operationer til bevarelse af genetiske ressourcer i landbruget, hvortil der kan ydes støtte i medfør af artikel 39, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal omfatte følgende:
a)
målrettede foranstaltninger: foranstaltninger til fremme af bevarelse uden for levestedet og bevarelse på levestedet, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genetiske ressourcer i landbruget, herunder web-baserede fortegnelser over de genetiske ressourcer, der for tiden bevares på levestedet, herunder bevarelse på levestedet/gårdniveau, og over samlinger uden for levestedet (genbanker) og databaser
b)
samordnede foranstaltninger: foranstaltninger til fremme af informationsudveksling mellem kompetente organisationer i medlemsstaterne om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af landbrugets genetiske ressourcer
c)
ledsageforanstaltninger: information, udbredelse og rådgivning med deltagelse fra ikke-statslige organisationer og andre relevante interesseparter, uddannelseskurser og forberedelse af tekniske rapporter
4. I denne artikel forstås ved:
a)
»bevarelse på levestedet«: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter eller vildtlevende racer i deres naturlige omgivelser og, for så vidt angår tamdyreracer eller dyrkede plantearter, i det driftsmiljø, hvor de har udviklet deres distinkte egenskaber
b)
»bevarelse på levestedet/gårdniveau«: bevarelse og udvikling på levestedet/ gårdniveau
c)
»bevarelse uden for levestedet«: bevarelse af genetisk materiale i landbruget uden for det naturlige habitat
d)
»samling uden for levestedet«: en samling af genetisk materiale til landbruget uden for det naturlige habitat.
Artikel 29
I artikel 41 og 49 i forordning (EF) nr. 1698/2005 forstås ved »ikke-produktive investeringer« investeringer, der ikke fører til nogen væsentlig forøgelse af landbrugs- eller skovbrugsbedriftens værdi eller lønsomhed.
Artikel 30
1. I artikel 42, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005 finder definitionerne i stk. 2 og 3 i nærværende artikel anvendelse, medmindre der gøres behørigt begrundet undtagelse herfor i programmerne for udvikling af landdistrikterne.
2. Ved »skov« forstås: landområde på over 0,5 ha bevokset med træer af en højde på over 5 m og med en kronedækningsgrad på mindst 10 %, eller med træer, der kan nå disse tærskler på lokaliteten. Definitionen omfatter ikke landområder, der hovedsagelig anvendes til landbrugsmæssige eller bymæssige formål.
Skove omfatter også arealer under genskovning, hvor skovbevoksningen endnu ikke har nået, men ventes at nå en kronedækningsgrad på 10 % og en højde på 5 m, samt arealer, hvor skovbevoksningen midlertidigt er forsvundet som følge af menneskers indgreb eller af naturlige årsager, og som ventes at ville gendannes.
Skove omfatter også arealer med bambus- og palmebevoksninger, hvis kriterierne for højde og kronedækningsgrad er opfyldt.
Skove omfatter skovveje, brandbælter og andre mindre, åbne arealer, skove i nationalparker, naturreservater og andre beskyttede områder, såsom områder, der har særlig videnskabelig, historisk, kulturel eller åndelig interesse.
Skove omfatter læbælter, læhegn af træer og skovkorridorer, der dækker et område på over 0,5 ha og har en bredde på over 20 m.
Skove omfatter også beplantninger, der primært er foretaget til skovbeskyttelsesformål, såsom i gummitræplantager og bevoksninger med korkeg. Træbevoksninger i landbrugsproduktionssystemer, såsom frugtplantager, og skovlandbrugssystemer er ikke omfattet af definitionen på »skov«. Heller ikke træer i byparker og haver er omfattet af denne definition.
3. Ved »træbevoksede arealer« forstås: landområde, der ikke er klassificeret som »skov«, på over 0,5 ha bevokset med træer af en højde på over 5 m og med en kronedækningsgrad på 5-10 %, eller træer, der kan nå disse tærskler på lokaliteten; eller landområde med en kombination af busk-, krat- og træbevoksninger på over 10 %. Definitionen omfatter ikke landområder, der hovedsagelig anvendes til landbrugsmæssige eller bymæssige formål.
4. Følgende skove og træbevoksede arealer er ikke omfattet af artikel 42, stk. 1, første punktum, i forordning (EF) nr. 1698/2005:
a)
skove og andre træbevoksede arealer, som ejes af staten, en region eller en offentlig virksomhed
b)
skove og andre træbevoksede arealer, som tilhører kongehuset
c)
skove, som ejes af juridiske personer, hvoraf de institutioner, der er nævnt i litra a) og b), ejer mindst 50 % af kapitalen.
Artikel 31
1. Landbrugsjorder, hvortil der kan ydes støtte til første skovrejsning i henhold til artikel 43 i forordning (EF) nr. 1698/2005, fastsættes nærmere af medlemsstaterne og skal omfatte arealer, hvor der regelmæssigt drives landbrugsvirksomhed.
Første skovrejsning i et Natura 2000-område udpeget i medfør af direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF skal være i overensstemmelse med forvaltningsmålsætningerne for det pågældende område.
2. I artikel 43, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1698/2005 omfatter »etableringsomkostninger« omkostninger til udplantningsmateriale, omkostninger til tilplantning og omkostninger, der er direkte forbundet med og nødvendige for tilplantningen.
3. I artikel 43, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 1698/2005 forstås ved »landbrugere« personer, som bruger en væsentlig del af deres arbejdstid på landbrugsvirksomhed, og hvis indkomst for en betydelig dels vedkommende stammer herfra, idet kriterierne herfor fastlægges nærmere af medlemsstaterne.
4. I artikel 43, stk. 3, og artikel 44, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005 forstås ved »hurtigtvoksende arter i kort omdrift« arter, hvis omdrift, dvs. intervallet mellem to hovedskovninger på samme sted, er på under 15 år.
Artikel 32
Med henblik på artikel 44 i forordning (EF) nr. 1698/2005 fastsætter medlemsstaterne maksimumsantallet af træer, der kan plantes pr. ha, under hensyntagen til de lokale forhold, træarterne og behovet for at sikre fortsat anvendelse af jorden til landbrugsformål.
Artikel 33
1. Hvis støtte i medfør af artikel 48 i forordning (EF) nr. 1698/2005 omfatter etablering af brandbælter, kan der ud over til etableringsomkostninger ydes støtte til omkostninger til efterfølgende vedligeholdelse af det pågældende areal.
Der kan ikke ydes støtte til vedligeholdelse af brandbælter gennem landbrugsforanstaltninger for arealer, som er omfattet af støtte til miljøvenligt landbrug.
2. Forebyggende aktioner mod brand som omhandlet i artikel 48 i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan omfatte følgende:
a)
etablering af beskyttelsesinfrastruktur, f.eks. skovstier, skovveje, vandforsyningssteder, brandbælter, åbne og ryddede arealer og iværksættelse af operationer til vedligeholdelse af brandbælter og åbne og ryddede arealer
b)
forebyggende skovbrugspraksis, f.eks. vegetationskontrol, udtynding og diversificering af vegetationsstrukturen
c)
etablering eller forbedring af faste anlæg til overvågning af skovbrande og kommunikationsudstyr.
Artikel 34
1. Der kan foretages betalinger i medfør af artikel 38 i forordning (EF) nr. 1698/2005 til landbrugsområder, jf. artikel 50, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005, der er omfattet af vandområdeplaner i henhold til direktiv 2000/60/EF, er, hvis der er opstillet og gennemført en relevant vandområdeplan i de pågældende områder.
2. Miljøhensyn, der gør, at skovrejsning er hensigtsmæssig i et givet område, jf. artikel 50, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1698/2005, kan omfatte forebyggelse af erosion og/eller ørkendannelse, forøgelse af biodiversiteten, beskyttelse af vandressourcerne, og, forudsat at dette ikke vil skade biodiversiteten eller forårsage andre miljøskader, forebyggelse af oversvømmelser og afbødning af klimaændringer.
Underafdeling 3
Akse 3
Artikel 35
I artikel 53 i forordning (EF) nr. 1698/2005 forstås ved »medlem af landbrugshusholdningen« en fysisk eller juridisk person eller en sammenslutning af fysiske eller juridiske personer, uanset hvilken retlig status sammenslutningen og dens medlemmer har i henhold til national ret, dog ikke arbejdstagere i landbruget. Hvis et medlem af landhusholdningen er en juridisk person eller en gruppe af juridiske personer, skal medlemmet udøve en landbrugsaktivitet på bedriften på tidspunktet for indgivelsen af støtteansøgningen.
Artikel 36
De i artikel 59, litra e), i forordning (EF) nr. 1698/2005, omhandlede offentlig-private partnerskaber, der modtager støtte til gennemførelse af lokale udviklingsstrategier, skal opfylde følgende betingelser:
a)
de skal opstille områdebaserede lokale udviklingsstrategier på subregionalt plan
b)
de skal være repræsentative for aktørerne i den offentlige og private sektor på det i denne artikels litra a) nævnte geografiske plan
c)
driftsomkostningerne må ikke overskride 15 % af de offentlige udgifter til hvert enkelt offentlig-private partnerskabs lokale udviklingsstrategi.
Underafdeling 4
Akse 4
Artikel 37
1. Med henblik på gennemførelse af akse 4 som omhandlet i afsnit IV, kapitel I, afdeling 4, i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan medlemsstaterne eller regionerne vælge at dække enten hele deres territorium eller en del heraf ved at tilpasse kriterierne for udvælgelse af de lokale aktionsgrupper og de områder, de repræsenterer, i overensstemmelse hermed.
Procedurerne for udvælgelse af de lokale aktionsgrupper skal være åbne for de pågældende landdistrikter og sikre konkurrence mellem de lokale aktionsgrupper, der forelægger lokale udviklingsstrategier.
2. Der iværksættes indkaldelser af forslag til udvælgelse af landdistrikter til gennemførelsen af lokale udviklingsstrategier som nævnt i artikel 62, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1698/2005 senest to år efter godkendelsen af programmerne. Medlemsstaterne eller regioner kan imidlertid iværksætte yderligere indkaldelser af forslag, navnlig hvis Leader er åben for nye områder, og i disse tilfælde kan der være brug for en længere frist.
3. Befolkningen i det enkelte område, jf. artikel 61, litra a), og artikel 62, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal som hovedregel tælle mindst 5 000 indbyggere og højst 150 000 indbyggere.
I velbegrundede tilfælde kan grænserne på 5 000 og 150 000 indbyggere imidlertid henholdsvis sænkes eller hæves.
4. De lande, der var medlem af Fællesskabet pr. 30. april 2004, søger at sikre, at der gives forrang til udvælgelse af lokale aktionsgrupper, som har medtaget samarbejdsprojekter i deres lokale udviklingsstrategier, jf. artikel 62, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 38
De lokale aktionsgruppers driftsomkostninger som nævnt i artikel 63, litra c), i forordning (EF) nr. 1698/2005 er berettigede til fællesskabsstøtte svarende til højst 20 % af de samlede offentlige udgifter til den lokale udviklingsstrategi.
Artikel 39
1. I det i artikel 65 i forordning (EF) nr. 1698/2005 nævnte samarbejde skal der deltage mindst én lokal aktionsgruppe udvalgt under Leader-aksen. Samarbejdet gennemføres med en koordinerende lokal aktionsgruppe som ansvarlig.
2. Samarbejdsprojekter er åbne for deltagelse for offentlig-private partnerskaber som nævnt i artikel 59, litra e), i forordning (EF) nr. 1698/2005 og for andre landdistrikter, som er organiseret på følgende måde:
a)
i et givet geografisk område findes en lokal gruppe, som er aktiv inden for landdistriktsudvikling, og som har kapacitet til at udarbejde en udviklingsstrategi for det pågældende område
b)
den lokale gruppes organisation er baseret på partnerskab med lokale aktører.
3. Samarbejdet skal omfatte gennemførelse af en fælles aktion.
Der kan kun ydes støtte i henhold til artikel 65 i forordning (EF) nr. 1698/2005 til udgifter til den fælles aktion, til drift af eventuelle fælles strukturer og til forberedende teknisk bistand.
Der kan ydes støtte til dækning af udgifterne til informationskampagner i alle de områder, samarbejdet vedrører.
4. Har de lokale aktionsgrupper ikke medtaget samarbejdsprojekter i deres lokale udviklingsstrategi i medfør af artikel 62, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1698/2005, udvælges disse projekter af den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat. I så fald kan samarbejdsprojekterne forelægges den kompetente myndighed af de lokale aktionsgrupper senest den 31. december 2013.
5. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de godkendte tværnationale samarbejdsprojekter.
Underafdeling 5
Teknisk bistand
Artikel 40
Når det drejer sig om landdistriktsudviklingsprogrammer, der både dækker regioner, der er omfattet af konvergensmålet, og regioner, der ikke er omfattet af konvergensmålet, kan satsen for EUFUL’s bidrag til teknisk bistand, jf. artikel 70, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 1698/2005, fastlægges under hensyn til, hvilken type regioner der er flest af i programmet.
Artikel 41
1. De strukturer, der er nødvendige for at drive det nationale landdistriktsnetværk, jf. artikel 68 i forordning (EF) nr. 1698/2005, kan enten oprettes under de nationale myndigheder eller udvælges gennem udbudsprocedurer. Strukturerne skal være i stand til at udføre de opgaver, der er nævnt i den nævnte artikels stk. 2, litra b).
2. Hvis et enkelt landdistriktsudviklingsprogram dækker hele en medlemsstats territorium, indgår det nationale landdistriktsnetværk i programmets komponent for teknisk bistand, og der sondres mellem planlagte udgifter til elementerne i henholdsvis litra a) og b) i artikel 68, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005. til elementerne i litra a) må imidlertid ikke overstige 25 % af det beløb, der er forbeholdt det nationale landdistriktsnetværk.
3. Udnytter medlemsstaterne muligheden i artikel 66, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1698/2005, godkendes det specifikke program til oprettelse og drift af det nationale netværk for landdistrikter i henhold til samme forordnings artikel 18, stk. 4.
Artikel 4, artikel 5, stk. 1 og 3, og artikel 6 i denne forordning finder tilsvarende anvendelse i forbindelse med forelæggelse, godkendelse og ændringer af sådanne specifikke programmer.
I det specifikke program og i den tilhørende finansieringsoversigt skal der sondres mellem elementerne under henholdsvis litra a) og b) i artikel 68, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005. Udgifterne i tilknytning til elementerne under litra a) må imidlertid ikke overstige 25 % af programmets samlede beløb.
4. Nationale netværk for landdistrikterne oprettes senest den 31. december 2008.
5. Bilag II indeholder nærmere regler om oprettelsen og tilrettelæggelsen af de nationale landdistriktsnetværk.
Afdeling 2
Fælles bestemmelser for flere foranstaltninger
Artikel 42
I artikel 70, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1698/2005 skal, når integrerede operationer henhører under mere end én akse og/eller foranstaltning, for hver del af operationen, der klart henhører under en given foranstaltning til udvikling af landdistrikterne, betingelserne for denne foranstaltning finde anvendelse.
Artikel 43
I forbindelse med investeringsforanstaltninger sørger medlemsstaterne for, at støtten rettes mod klart definerede målsætninger, der afspejler de konstaterede strukturelle og territoriale behov og strukturelle ulemper.
Artikel 44
1. Hvis støttemodtageren i perioden for en forpligtelse, der er indgået som en betingelse for at modtage støtte, overdrager hele eller en del af bedriften til en anden, kan sidstnævnte overtage forpligtelsen for den resterende del af perioden. Overtages forpligtelsen ikke, skal støttemodtageren tilbagebetale den modtagne støtte.
2. Medlemsstaterne kan vælge ikke at kræve tilbagebetaling som nævnt i stk. 1 i følgende tilfælde:
a)
hvis modtageren allerede har opfyldt en betydelig del af den pågældende forpligtelse og endeligt indstiller sin landbrugsvirksomhed, og det ikke er muligt for efterfølgeren at overtage forpligtelsen
b)
hvis en del af en modtagers bedrift overdrages i løbet af forlængelsesperioden for forpligtelsen i overensstemmelse med artikel 27, stk. 12, andet afsnit, og hvis overdragelsen ikke omfatter mere end 50 % af det areal, der var omfattet af forpligtelsen før forlængelsen.
3. Er der kun tale om mindre ændringer af forholdene på bedriften, kan medlemsstaterne træffe særlige foranstaltninger for at undgå, at anvendelsen af stk. 1 får urimelige følger i betragtning af den indgåede forpligtelse.
Artikel 45
1. Hvis støttemodtageren i perioden for en forpligtelse, der er indgået som en betingelse for at modtage støtte, øger sin bedrifts areal, kan medlemsstaterne udvide forpligtelsen til også at omfatte tillægsarealet i den resterende del af forpligtelsesperioden i henhold til stk. 2 eller udskifte støttemodtagerens oprindelige forpligtelse med en ny forpligtelse i henhold til stk. 3.
Udskiftningen kan også finde anvendelse i tilfælde, hvor det af forpligtelsen omfattede areal udvides inden for bedriften.
2. Der kan kun gives tilladelse til udvidelsen omhandlet i stk. 1, hvis:
a)
den indebærer en fordel for den pågældende foranstaltning
b)
den er berettiget under hensyn til forpligtelsens art, den tilbageværende forpligtelsesperiodes længde og tillægsarealets størrelse
c)
den ikke forhindrer effektiv kontrol med opfyldelsen af støttebetingelserne.
3. Den nye forpligtelse omhandlet i stk. 1 skal vedrøre hele det berørte areal, og vilkårene skal være mindst lige så strenge som under den oprindelige forpligtelse.
4. Hvis støttemodtageren ikke er i stand til fortsat at opfylde de indgåede forpligtelser, fordi bedriften er genstand for jordfordeling eller offentlige eller af myndighederne godkendte indgreb som led i fysisk planlægning, træffer medlemsstaten de fornødne foranstaltninger til, at forpligtelserne kan tilpasses bedriftens nye situation. Er en sådan tilpasning ikke mulig, ophører forpligtelsen, uden at der kræves tilbagebetaling for den periode, hvor forpligtelsen påhvilede støttemodtageren.
Artikel 46
Der indføres en revisionsklausul for forpligtelser indgået i medfør af artikel 39, 40 og 47 i forordning (EF) nr. 1698/2005 til sikring af, at de kan tilpasses i tilfælde af ændringer af de relevante obligatoriske normer eller krav, jf. samme forordnings artikel 39, stk. 3, artikel 40, stk. 2, og artikel 47, stk. 1, der er fastlagt i medfør af artikel 4 og 5 i forordning (EF) nr. 1782/2003 og bilag III og IV dertil, såvel som af de minimumskrav til brug af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler samt andre relevante obligatoriske krav, der er fastsat i national lovgivning, og i forhold til hvilke forpligtelserne er mere vidtgående som fastsat i de nævnte artikler.
Hvis en sådan tilpasning ikke accepteres af støttemodtageren, ophører forpligtelsen, uden at der kræves tilbagebetaling for den periode, hvor forpligtelsen påhvilede støttemodtageren.
Artikel 47
1. Medlemsstaterne kan bl.a. anerkende følgende kategorier af force majeure eller ekstraordinære omstændigheder, hvor de ikke vil kræve tilbagebetaling af støtte, der er udbetalt til støttemodtageren:
a)
støttemodtagerens død
b)
støttemodtagerens uarbejdsdygtighed i længere tid
c)
ekspropriation af en væsentlig del af bedriften, hvis en sådan ekspropriation ikke kunne forudses på tidspunktet for forpligtelsens indgåelse
d)
en alvorlig naturkatastrofe, der i væsentlig grad berører arealer på bedriftens
e)
ødelæggelse af stalde på bedriften ved ulykke
f)
en epizooti, der rammer hele landbrugerens besætning eller en del af denne.
2. Støttemodtageren eller dennes befuldmægtigede indberetter tilfældet af force majeure eller de ekstraordinære omstændigheder til den kompetente myndighed skriftligt og med dokumentation, som myndigheden anser for tilstrækkelig, senest ti arbejdsdage efter det tidspunkt, hvor støttemodtageren eller dennes befuldmægtigede er i stand hertil
KAPITEL IV
Bestemmelser om støtteberettigelse og administrative bestemmelser
Afdeling 1
Foranstaltningernes verificerbarhed og kontrollerbarhed og regler om støtteberettigelse
Underafdeling 1
Foranstaltningernes verificerbarhed og kontrollerbarhed
Artikel 48
1. I forbindelse med artikel 74, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005 sørger medlemsstaterne for, at alle de foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, de har til hensigt at gennemføre, kan verificeres og kontrolleres. I dette øjemed indfører medlemsstaterne kontrolordninger, der giver dem rimelig sikkerhed for, at støtteberettigelseskriterierne og andre forpligtelser opfyldes.
2. For at dokumentere og bekræfte, at beregningerne af betalinger i medfør af artikel 31, 38, 39, 40 og 43-47 i forordning (EF) nr. 1698/2005 er tilstrækkelige og nøjagtige, sørger medlemsstaterne for, at der ydes passende ekspertbistand fra organer eller tjenester, der i deres arbejde er uafhængige af dem, der har ansvaret for disse beregninger. Det skal fremgå udtrykkeligt af landdistriktsudviklingsprogrammet, at der ydes ekspertbistand.
Underafdeling 2
Rentetilskud
Artikel 49
Rentetilskud til lån kan medfinansieres af ELFUL i medfør af artikel 71, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005. Når medlemsstaterne foreslår rentetilskud, anfører de i deres programmer, hvilken metode der skal anvendes til beregning af rentetilskuddene.
Medlemsstaterne kan oprette et system til kapitalisering af de resterende årlige rater af rentetilskuddene når som helst i lånets løbetid. Eventuelle resterende årlige rater efter slutdatoen for betalinger kapitaliseres og udbetales senest den 31. december 2015. Med hensyn til betalingsanmodninger til Kommissionen betragtes beløb, der udbetales til det formidlende finansieringsinstitut, som står for betalingen af den tilbagediskonterede værdi af tilskuddet, som faktiske udgifter.
Med henblik på stk. 2 skal der indgås en aftale mellem medlemsstaternes betalingsorgan og det formidlende finansieringsinstitut, der står for betalingen af den tilbagediskonterede værdi af støtten. Medlemsstaterne angiver i programmet, hvilken beregningsmetode og hvilke hypoteser angående den fremtidige værdi der skal anvendes til beregning af den kapitaliserede værdi af udestående rentetilskud, såvel som ordningen til fortsat udbetaling af støtten til modtagerne.
Medlemsstaterne er ansvarlige for at forvalte betalingen af den tilbagediskonterede værdi af støtten for hele lånets løbetid til det formidlende finansieringsinstitut og for enhver inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb, jf. artikel 33 i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 (14).
Underafdeling 3
Andre finansieringstekniske foranstaltninger
Artikel 50
I medfør af artikel 71, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan EUFUL som led i et landdistriktsudviklingsprogram medfinansiere udgifter til en operation omfattende bidrag til støtte til venturekapitalfonde, garantifonde og lånefonde, i det følgende benævnt »fondene«, i overensstemmelse med artikel 51 og 52 i denne forordning.
Artikel 51
1. Fondenes medfinansieringspartnere eller sponsorer forelægger forvaltningsmyndigheden en forretningsplan, der bl.a. specificerer målmarkedet eller målgarantiporteføljen, kriterierne, finansieringsbetingelserne, fondens driftsbudget, ejerskab og medfinansieringspartnere, kravene til ledelsens professionalisme, kompetence og uafhængighed, fondens vedtægter, begrundelsen for og den tilsigtede anvendelse af ELFUL’s bidrag, desinvesteringspolitikken og fondens likvidationsbestemmelser, herunder genanvendelsen af det afkast, som kan tilskrives bidraget fra ELFUL. Forretningsplanen vurderes og dens gennemførelse overvåges af forvaltningsmyndigheden eller under dennes ansvar.
2. Fondene oprettes som uafhængige retlige enheder, der reguleres af aftaler mellem andelshaverne/aktionærerne, eller som en separat finansiel enhed inden for et eksisterende finansieringsinstitut. I sidstnævnte tilfælde skal fonden være omfattet af særlige gennemførelsesregler, der navnlig fastsætter, at der føres adskilte konti, hvor der skelnes mellem de nye ressourcer, der investeres i fonden, inklusive ELFUL’s bidrag, og de ressourcer, der oprindelig var til rådighed i finansieringsinstituttet. Kommissionen kan ikke blive partner eller andelshaver/aktionær i fonden.
3. Fondene investerer i eller stiller garantier til virksomheder i deres etablerings-, begyndelses- eller ekspansionsfase og kun i aktiviteter, som fondens ledere anser for at være potentielt økonomisk lønsomme. Lønsomhedsvurderingen bør tage hensyn til samtlige indkomstkilder for de pågældende virksomheder. Fondene kan ikke investere i eller stiller garanti for kriseramte virksomheder i betydningen i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (15).
4. Forvaltningsmyndighederne og fondene udviser forsigtighed for at minimere konkurrenceforvridninger på venturekapitalmarkedet eller lånemarkedet. Specielt kan afkastet af egenkapitalinvesteringer og lån, fradraget en pro rata-andel for forvaltningsomkostninger, fortrinsvis tildeles de private aktionærer op til det aflønningsniveau, der er anført i anpartshaver-/aktionæraftalen, hvorefter det skal fordeles proportionalt mellem alle andelshavere/aktionærer og ELFUL.
5. Fondsforvaltningsomkostningerne må ikke overstige 3 % af den indbetalte kapital, eller 2 % for garantifonde, i årsgennemsnit i programperioden, medmindre det efter et offentligt udbud viser sig, at en højere procentdel er nødvendig.
6. Betingelserne for bidrag til fonde fra programmer for udvikling af landdistrikterne, herunder resultater, investeringsstrategi og planlægning, gennemførelse af overvågning, desinvesteringspolitik og likvidationsbestemmelser, fastsættes i en finansieringsaftale mellem fonden på den ene side og medlemsstaten eller forvaltningsmyndigheden på den anden side.
7. Bidrag til fondene fra ELFUL og andre offentlige kilder og investeringer, som fondene foretager i eller garantier, som de stiller for individuelle virksomheder, er omfattet af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1698/2005 eller af EF’s statsstøtteregler.
Artikel 52
1. Med hensyn til finansieringstekniske foranstaltninger som omhandlet i artikel 51 i denne forordning skal de udgifter, der anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 26, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 1290/2005, omfatte samtlige udgifter, der er betalt til oprettelse af sådanne fonde eller som bidrag til disse.
Ved betalingen af saldo og afslutningen af landdistriktsudviklingsprogrammet i overensstemmelse med artikel 28 i forordning (EF) nr. 1290/2005 består de støtteberettigede udgifter dog af summen af:
a)
betalinger for investeringer i virksomheder fra hver af de pågældende fonde eller garantier, der er stillet, herunder beløb, som garantifondene har afsat til garantier
b)
støtteberettigede forvaltningsomkostninger.
Differencen mellem det ELFUL-bidrag, der faktisk er udbetalt som led i finansieringstekniske foranstaltninger, og de støtteberettigede udgifter nævnt i andet afsnit, litra a) eller b), skal udlignes i forbindelse med årsregnskaberne for det seneste år af programmets gennemførelse.
2. Renter af betalinger fra landdistriktsudviklingsprogrammer til fondene skal anvendes til at finansiere finansieringstekniske foranstaltninger for individuelle virksomheder.
3. Midler, der returneres til operationen fra investeringer, der er foretaget af fondene, eller som bliver tilbage, efter at alle garantier er blevet indfriet, genanvendes af de pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder til gavn for individuelle virksomheder.
Underafdeling 4
Tariffer og standardantagelser om indkomsttab, naturalydelser
Artikel 53
1. Medlemsstaterne kan i givet fald fastsætte niveauet for støtte omhandlet i artikel 31, artikel 37-41 og artikel 43-49 i forordning (EF) nr. 1698/2005 på grundlag af tariffer og standardantagelser om indkomsttab.
2. Medlemsstaterne sikrer, at beregningerne og den dertil svarende støtte, jf. stk. 1:
a)
kun indeholder verificerbare oplysninger
b)
er baseret på tal, der er opstillet på grundlag af passende ekspertise
c)
klart angiver kilden til tallene
d)
er differentierede under hensyn til de regionale eller lokale vilkår på stedet og den faktiske arealanvendelse, hvis relevant
e)
hvad angår foranstaltninger i medfør af artikel 31, artikel 37-40 og artikel 43-47 i forordning (EF) nr. 1698/2005, ikke indeholder elementer, der vedrører faste investeringsomkostninger.
Artikel 54
1. For foranstaltninger, der omfatter investeringer i form af naturalydelser, kan bidrag fra en offentlig eller privat støttemodtager, nemlig levering af varer eller tjenesteydelser, for hvilke der ikke er foretaget kontant betaling godtgjort ved fakturaer eller tilsvarende dokumenter, være støtteberettigede udgifter, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
bidragene består i tilrådighedsstillelse af jord eller fast ejendom, udstyr eller råmaterialer, forskning eller specialiserede arbejdsydelser eller ulønnet frivilligt arbejde
b)
bidragene går ikke til finansieringstekniske foranstaltninger som omhandlet i artikel 50
c)
værdien af bidragene kan vurderes og verificeres uafhængigt.
Når der er tale om tilrådighedsstillelse af jord eller fast ejendom, attesteres værdien af en uafhængig kvalificeret ekspert eller et behørigt autoriseret officielt organ.
Når der er tale om ulønnet frivilligt arbejde, fastsættes værdien af dette arbejde med udgangspunkt i den tid, der er brugt, og time- og daglønnen for tilsvarende arbejde, efter omstændighederne på grundlag af et forud etableret system for beregning baseret på tariffer, forudsat at kontrolsystemet giver rimelig sikkerhed for, at arbejdet er udført.
2. Offentlige ELFUL-medfinansierede udgifter, der bidrager til en operation, som omfatter naturalydelser, må ikke overstige de samlede støtteberettigede udgifter ved operationens afslutning, eksklusive bidrag i naturalydelser.
Underafdeling 5
Investeringer
Artikel 55
1. Ved investeringer begrænses de støtteberettigede udgifter til:
a)
bygning, erhvervelse, herunder leasing eller forbedring af fast ejendom
b)
køb eller leje med købsforpligtelse af nye maskiner og nyt udstyr, herunder edb-programmel, op til aktivets markedsværdi. Andre omkostninger i forbindelse med lejekontrakten, såsom udlejers fortjeneste, rentefinansieringsomkostninger, indirekte omkostninger og forsikringsudgifter, er ikke støtteberettigede
c)
generalomkostninger i forbindelse med de i litra a) og b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, gennemførlighedsundersøgelser og erhvervelse af patentrettigheder og licenser.
I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne som undtagelse fra første afsnit, litra b), og kun for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder i betydningen i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (16) fastsætte betingelser, hvorunder køb af brugt udstyr kan betragtes som støtteberettigede udgifter.
2. Ved investeringer i landbrug er køb af rettigheder til landbrugsproduktion, dyr, etårige planter og udplantning heraf ikke støtteberettiget.
Ved genopretning af landbrugets produktionspotentiale efter skader som følge af naturkatastrofer, jf. artikel 20, litra b), nr. vi), i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan udgifter til køb af dyr dog være støtteberettigede.
Der kan ikke ydes støtte til simple genanskaffelsesinvesteringer.
Underafdeling 6
Betaling af forskud til investeringsstøtte
Artikel 56
1. Som undtagelse fra artikel 26, stk. 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1975/2006 (17), kan støttemodtagere af investeringsstøtte anmode det kompetente udbetalingsorgan om udbetaling af forskud, hvis landdistriktsudviklingsprogrammet giver mulighed herfor. Med hensyn til offentlige støttemodtagere kan dette forskud alene betales til kommuner og sammenslutninger heraf og til organer oprettet ifølge offentlig lov.
2. Forskuddet kan ikke overstige 20 % af den offentlige støtte i relation til investeringen, og udbetalingen bør betinges af, at der stilles en bankgaranti eller en tilsvarende garanti på 110 % af forskuddet.
Hvad angår de offentlige støttemodtagere i stk. 1, kan betalingsorganet dog godkende en skriftlig garanti fra deres myndighed i henhold til gældende regler i medlemsstaterne for et beløb svarende til den i første afsnit nævnte procentsats, såfremt denne myndighed forpligter sig til at betale det beløb, der er omfattet af garantien, hvis retten til forskuddet ikke fastslås.
3. Garantien frigives, når det kompetente betalingsorgan konstaterer, at de faktiske udgifter svarende til den offentlige støtte i forbindelse med investeringen overstiger forskuddet.
Afdeling 2
Statsstøtte
Artikel 57
1. Landdistriktsudviklingsprogrammer kan kun omfatte statsstøtte, der har til formål at tilvejebringe supplerende national finansiering i overensstemmelse med artikel 89 i forordning (EF) nr. 1698/2005, til foranstaltninger eller operationer omfattet af traktatens artikel 36, hvis den pågældende statsstøtte er angivet i overensstemmelse med punkt 9.A i bilag II til denne forordning.
2. Landdistriktsudviklingsprogrammer kan kun omfatte statsstøtte, der har til formål at dække de økonomiske bidrag, medlemsstaterne yder som sidestykke til EF-støtte i overensstemmelse med artikel 88 i forordning (EF) nr. 1698/2005 til foranstaltninger i medfør af samme forordnings artikel 25 og 52 og til operationer under foranstaltninger i medfør af samme forordnings artikel 28 og 29 eller supplerende national finansiering i overensstemmelse med samme forordnings artikel 89 til foranstaltninger i medfør af samme forordnings artikel 25, 27 og 52 og til operationer under foranstaltninger i medfør af samme forordnings artikel 28 og 29, der ikke er omfattet af traktatens artikel 36, hvis den pågældende statsstøtte er angivet i overensstemmelse med punkt 9.B i bilag II til denne forordning.
3. Udgifter afholdt til de i nærværende artikels stk. 2 nævnte foranstaltninger og operationer er kun støtteberettigede, hvis den pågældende støtte ikke udgør ulovlig støtte i betydningen i artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (18), på det tidspunkt, hvor støtten ydes.
Hvis der skal ydes støtte til operationer under de i nærværende artikels stk. 2 nævnte foranstaltninger på grundlag af eksisterende støtteordninger i betydningen i artikel 1, litra b) og d), i forordning (EF nr. 659/1999, sørger forvaltningsmyndigheden eller en anden kompetent myndighed i medlemsstaten for, at anmeldelsespligten for individuel støtte i betydningen i samme forordnings artikel 1, litra e), opfyldes, og at sådanne operationer kun vælges efter anmeldelse til Kommissionen og dennes godkendelse af den pågældende støtte i medfør af traktatens artikel 88, stk. 3.
Afdeling 3
Information og offentlig omtale
Artikel 58
1. Landdistriktsudviklingsprogrammet skal indeholde en kommunikationsplan, der skal fastsætte følgende:
a)
mål og målgrupper
b)
kommunikations- og informationsforanstaltningernes indhold og strategi med angivelse af, hvilke foranstaltninger der skal træffes
c)
det vejledende budget
d)
de administrative kontorer og organer, der er ansvarlige for gennemførelsen
e)
de kriterier, der skal anvendes til at vurdere virkningerne af foranstaltningerne til information og offentlig omtale, hvad angår gennemsigtighed, kendskab til landdistriktsudviklingsprogrammerne og Fællesskabets rolle.
2. Det beløb, der er bevilget til information og offentlig omtale, kan indgå i den del af landdistriktsudviklingsprogrammet, der omfatter teknisk bistand.
3. Nærmere bestemmelser om information og offentlig omtale er fastsat i bilag VI.
Artikel 59
På møderne i overvågningsudvalget, nedsat i overensstemmelse med artikel 77 i forordning (EF) nr. 1698/2005, aflægger formanden beretning om gennemførelsen af foranstaltningerne til information og offentlig omtale og giver udvalgsmedlemmerne eksempler på sådanne foranstaltninger.
Afdeling 4
Overvågning og evaluering
Artikel 60
Opbygningen af og indholdet i de årlige statusrapporter omhandlet i artikel 82 i forordning (EF) nr. 1698/2005 er fastsat i bilag VII til nærværende forordning.
Artikel 61
Midtvejsevalueringer og efterfølgende evalueringer, jf. artikel 86, stk. 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005, forelægges Kommissionen henholdsvis senest den 31. december 2010 og den 31. december 2015.
Forelægger medlemsstaterne ikke midtvejsevalueringsrapporter og efterfølgende evalueringsrapporter inden for de i nærværende artikels stk. 1 nævnte frister, kan Kommissionen iværksætte proceduren for suspension af mellemliggende betalinger, jf. artikel 27, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1290/2005, indtil den modtager de pågældende evalueringsrapporter.
Artikel 62
1. Det fælles sæt indikatorer for landdistriktsudviklingsprogrammernes udgangssituation, output, resultater og virkninger er fastsat i bilag VIII til nærværende forordning. Listen over indikatorer udgør den fælles overvågnings- og evalueringsramme, der er nævnt i artikel 80 i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Hvis det er relevant, opdeles indikatorerne efter modtagernes køn og alder og under hensyntagen til, om foranstaltningerne gennemføres i ugunstigt stillede områder eller i områder, der er omfattet af konvergensmålet.
2. De fremskridt, der fremgår af output- og resultatindikatorerne, skal indgå i den årlige statusrapport. Rapporten skal indeholde både fælles og yderligere indikatorer.
Til måling af fremskridtene med opfyldelsen af landdistriktsudviklingsprogrammets målsætninger opstilles vejledende mål for output-, resultat- og virkningsindikatorerne for programmets gennemførelsesperiode, herunder supplerende national finansiering som omhandlet i artikel 89 i forordning (EF) nr. 1698/2005.
3. Kommissionen opstiller retningslinjer for den fælles overvågnings- og evalueringsramme efter en fælles fremgangsmåde med medlemsstaterne. Retningslinjerne skal mindst indeholde følgende:
a)
overvågningskravene
b)
tilrettelæggelsen af forhåndsevalueringen, midtvejsevalueringen og den efterfølgende evaluering og fælles evalueringsspørgsmål for hver landdistriktsudviklingsforanstaltning
c)
retningslinjer vedrørende rapporteringssystemet til vurdering af fremskridtet ifølge indikatorerne
d)
datablade for hver foranstaltning med en beskrivelse af interventionslogikken og de forskellige indikatorer
e)
datablade med en beskrivelse af indikatorerne for udgangssituation, output, resultater og virkninger.
Afdeling 5
Elektronisk udveksling af oplysninger og dokumenter
Artikel 63
1. Kommissionen opretter et informationssystem (i det følgende »systemet«) i samarbejde med medlemsstaterne med henblik på sikker udveksling af data af fælles interesse mellem Kommissionen og de enkelte medlemsstater. Disse data skal omfatte både administrative/operationelle og finansielle aspekter, de sidstnævnte som omhandlet i artikel 18 i Kommissionen forordning (EF) nr. 883/2006 (19).
Kommissionen opretter og ajourfører systemet efter en fælles fremgangsmåde med medlemsstaterne.
2. Med hensyn til den administrative/operationelle forvaltning skal systemet indeholde dokumentation af fælles interesse til overvågningsformål, navnlig: de nationale strategiplaner og ajourføringer heraf, de sammenfattende rapporter, programmerne og ændringer heraf, Kommissionens beslutninger, de årlige statusrapporter, herunder kodificering af foranstaltningerne i overensstemmelse med tabellen i punkt 7 i bilag II, og overvågnings- og evalueringsindikatorerne i bilag VIII.
3. Forvaltningsmyndigheden og Kommissionen indlæser de dokumenter, de er ansvarlige for, i systemet, i det rette format, og holder dem ajour.
4. Systemet skal være tilgængeligt for medlemsstaterne og Kommissionen, enten direkte eller via en grænseflade for automatisk synkronisering og indlæsning af data med nationale og regionale edb-forvaltningssystemer.
Medlemsstaterne sender på centralt plan Kommissionen anmodninger om adgangsrettigheder til systemet.
5. Dataudvekslinger skal signeres elektronisk i overensstemmelse med artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/93/EF (20). Medlemsstaterne og Kommissionen anerkender den retlige gyldighed og anerkendelse som bevis under retssager af den elektroniske signatur, der anvendes i systemet.
6. I forbindelse med fremsendelse af dokumenter til Kommissionen, tages den dato i betragtning, hvor medlemsstaten oversender dokumenterne efter at have indlæst dem i systemet.
Et dokument anses for at være sendt til Kommissionen, når medlemsstaten ikke længere kan ændre og fjerne det i systemet.
7. Omkostningerne til udvikling og ajourføring af de fælles elementer i systemet finansieres over Fællesskabets budget i overensstemmelse med artikel 66, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Eventuelle omkostninger til en grænseflade mellem nationale og lokale systemer på den ene side og systemet på den anden side og eventuelle omkostninger til tilpasning af nationale og lokale systemer kan være støtteberettigede i medfør af samme forordnings artikel 66, stk. 2.
8. I tilfælde af force majeure eller ekstraordinære omstændigheder, herunder navnlig ved funktionsfejl i systemet eller afbrydelser af forbindelsen, kan medlemsstaterne sende Kommissionen dokumenterne i papirform. Fremsendelse i papirform kan kun finde sted med forudgående og formelt samtykke fra Kommissionen.
Når den force majeure-situation eller ekstraordinære omstændighed, der forhindrer anvendelse af systemet, ophører, indlæser medlemsstaten de pågældende dokumenter i systemet. I så fald anses afsendelsesdatoen for at være datoen for fremsendelse af dokumenterne i papirform.
KAPITEL V
Afsluttende bestemmelser
Artikel 64
Forordning (EØF) nr. 817/2004 ophæves med virkning fra den 1. januar 2007.
Den finder fortsat anvendelse på foranstaltninger, der er godkendt inden den 1. januar 2007 i henhold til forordning (EF) nr. 1257/1999.
Artikel 11 i forordning (EF) nr. 817/2004 og punkt 9.3.V.A.1) og 9.3.V.B.1), 2) og 3) og andet led i punkt 9.3.V.B. i bilag II dertil anvendes fortsat til den 31. december 2009 i medfør af artikel 94, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Artikel 65
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den finder anvendelse på EF-støtte i den programmeringsperiode, der starter den 1. januar 2007.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2006
NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1974/2006
ze dne 15. prosince 2006,
kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), a zejména na čl. 5 odst. 6, čl. 19 odst. 2 druhou větu, čl. 32 odst. 1 písm. b), čl. 66 odst. 3 třetí pododstavec, čl. 70 odst. 1 a článek 91 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovilo jednotný právní rámec pro podporu rozvoje venkova v celém Společenství z EZFRV. Právní rámec by měl být doplněn o podrobná prováděcí pravidla.
(2)
Co se týče souladu s opatřeními financovanými jinými nástroji společné zemědělské politiky, měla by být stanovena podrobná pravidla pro výjimky z podpory pro rozvoj venkova, zejména pro ty, jež se týkají výjimek uvedených v čl. 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005. Investiční podpora rozvoje venkova by měla vzít v úvahu jakákoli odvětvová omezení nebo zákazy a zamezit vytvoření nadměrných kapacit v dotčených odvětvích.
(3)
Je třeba vytvořit pravidla pro aktualizaci národních strategických plánů v oblasti jejich obsahu, postupů a načasování.
(4)
Aby se členským státům a Komisi umožnilo zřizovat nový rámec programování rychle a účinně, měly by být stanoveny lhůty mezi podáním programů pro rozvoj venkova a jejich schválením Komisí.
(5)
Pro předkládání programů pro rozvoj venkova a jejich přezkum by měla být stanovena podrobná pravidla. Aby se usnadnilo vytvoření programů pro rozvoj venkova a jejich prozkoumání a schválení Komisí, měla by být vytvořena společná pravidla pro jejich strukturu a obsah, založená zejména na požadavcích uvedených v článku 16 nařízení (ES) č. 1698/2005. Mimo to by měla být vytvořena zvláštní pravidla pro celostátní rámce podle čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005.
(6)
Rozhodnutím Komise by měly být přijaty pouze změny zahrnující významné změny programů, posuny financování EZFRV mezi osami v rámci programu a změny sazeb spolufinancování z EZFRV. O dalších změnách by měly rozhodovat členské státy a oznamovat je Komisi. Měl by být vytvořen postup pro odsouhlasení takových oznámení.
(7)
K zajištění účinného a pravidelného monitorování by měly členské státy zpřístupnit Komisi konsolidovanou a aktualizovanou elektronickou verzi svých programových dokumentů.
(8)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví podmínky pro podporu mladým zemědělcům. Měla by být určena lhůta, ve které musí být podmínky splněny, včetně lhůty, kterou mohou členské státy poskytnout některým příjemcům pro dosažení souladu s podmínkami profesní dovednosti a schopnosti. Vzhledem k tomu, že podpora mladým zemědělcům je podmíněna tím, že mladý zemědělec předloží obchodní plán, měla by být stanovena podrobná pravidla týkající se obchodního plánu a dodržování jeho pravidel mladými zemědělci.
(9)
Co se týče podmínek pro podporu předčasného odchodu do důchodu, měly by být vyřešeny specifické problémy vzniklé v případě, kdy je hospodářství převedeno několika převodci nebo zemědělcem v nájmu. Podporu v rámci společné zemědělské politiky by nemělo být možno poskytnout na zemědělskou činnost pro neobchodní účely.
(10)
Měly by být stanoveny dovednosti a zdroje požadované od orgánů a subjektů vybraných pro zajištění poradenských služeb pro zemědělství způsobilých pro podporu.
(11)
Měla by být vytvořena metodika postupného snižování podpory pro zemědělce pokud jde o vytvoření řídicích, pomocných a poradenských služeb.
(12)
Co se týče investic do modernizace zemědělských hospodářství, aby splňovala nově přijaté normy Společenství, a v případě mladých zemědělců, aby splňovali stávající normy, měla by být stanovena lhůta pro splnění příslušných norem.
(13)
Pokud jde o investice do zvýšení hospodářské hodnoty lesů, měly by být vytvořeny lesní hospodářské plány a stanoveny typy způsobilých investic. Tyto plány by měly být připraveny v souladu s celoevropskými hlavními zásadami pro udržitelné hospodaření s lesy stanovenými v příloze 2 rezoluce L2 (celoevropská kritéria, ukazatele a hlavní zásady pro udržitelné hospodaření s lesy) třetí ministerské konference o ochraně lesů v Evropě pořádané v Lisabonu ve dnech 2. až 4. června 1998 (2).
(14)
Co se týče investic do přidané hodnoty zemědělských a lesnických produktů, aby splňovaly nově přijaté normy Společenství pro mikropodniky, měla by být stanovena lhůta pro splnění příslušných norem. Měla by být stanovena dělící čára mezi investicemi souvisejícími se dřevem, využívajícími sazeb podpory stanovené nařízením (ES) č. 1698/2005, a jinými investicemi v dřevařském odvětví.
(15)
Pokud jde o spolupráci na rozvoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělství, potravinářském a dřevařském odvětví, měly by být stanoveny indikativní způsobilé náklady.
(16)
Pokud jde o plnění norem, měla by být úroveň podpory upravována členským státem podle normy, s ohledem na úroveň závazků plynoucích z provádění normy, přičemž investiční náklady by neměly být způsobilé pro podporu.
(17)
Co se týče podpory pro zemědělce, kteří se účastní programů jakosti potravin, měly by být stanoveny režimy Společenství a kritéria vnitrostátních režimů, produkty dotčené touto podporou a typy fixních nákladů, které lze brát v úvahu pro výpočet výše podpory.
(18)
K zajištění doplňkovosti mezi propagačními opatřeními uvedenými v článku 33 nařízení (ES) č. 1698/2005 a pravidly týkajícími se informačních a propagačních opatření uvedenými v nařízení Rady (ES) č. 2826/2000 ze dne 19. prosince 2000 o informačních a propagačních opatřeních pro zemědělské produkty na vnitřním trhu (3) by měly být stanoveny podrobné požadavky pro podporu propagace kvalitních produktů, zejména pokud jde o příjemce a způsobilé činnosti. Mimo to, aby se zamezilo riziku dvojího financování, neměla by být informační a propagační opatření podporovaná podle nařízení (ES) č. 2826/2000 způsobilá pro podporu rozvoje venkova.
(19)
Co se týče podpory pro částečně soběstačné hospodaření, měl by být stanoven obsah obchodních plánů a podmínky pro jejich provádění.
(20)
Pokud jde o podporu seskupení producentů na Maltě, měla by být stanovena zvláštní pravidla, která vezmou v úvahu zvláštní charakteristiky maltského odvětví zemědělství.
(21)
Co se týče podpory znevýhodněných oblastí, v souladu s článkem 93 nařízení (ES) č. 1698/2005 systém podpory zřízený nařízením Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení (4) zůstane v platnosti do 31. prosince 2009, s výhradou přijetí aktu Rady postupem podle článku 37 Smlouvy. Proto by měl článek 11 nařízení Komise (ES) č. 817/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (5), zůstat v platnosti až do přijetí takového aktu Radou.
(22)
Měla by být učiněna opatření, která zamezí překrývání mezi podporou na dodržování norem pro zemědělce na straně jedné a platbami z Natury 2000 na straně druhé.
(23)
Pokud jde o podporu pro zemědělské životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat, měly by minimální požadavky, které mají splnit příjemci podpory v souvislosti s různými agroenvironmentálními závazky a závazky týkajícími se dobrých životních podmínek zvířat, zajistit vyrovnané používání podpory, které bere v úvahu stanovené cíle, a tudíž přispívá k udržitelném rozvoji venkova. V tomto ohledu by mělo být velmi důležité vytváření metodiky pro výpočet dodatečných nákladů, ušlých příjmů a pravděpodobných transakčních nákladů plynoucích z daných závazků. Pokud jsou závazky založeny na omezeních příjmů, měly by být podpora zaručena pouze v případě, že omezení mohou být zhodnocena tak, aby poskytla přiměřené ujištění o dodržování závazku.
(24)
Pokud jde o podporu ochrany genetických zdrojů v zemědělství, měly by být stanoveny podrobnosti o způsobilých operacích a příjemcích podpory. Měla by být učiněna opatření, která zamezí překrývání se zemědělským životním prostředím a vyloučí z podpory činnosti způsobilé podle rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace.
(25)
Měly by být určeny neproduktivní investice zaměřené na udržitelné využívání zemědělské půdy.
(26)
K zajištění stejnorodého přístupu k opatřením v lesnictví je nezbytné použít vhodnou společnou definici lesů a zalesněných oblastí. Tato definice by měla být v souladu s definicí užívanou Organizací OSN pro výživu a zemědělství a Eurostatem, jak ji užila aktualizace hodnocení globálních lesních zdrojů z roku 2005. Lesy a zalesněné oblasti nezpůsobilé pro podporu podle čl. 42 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 by měly být určeny podrobněji.
(27)
Měly by být stanoveny podrobnější podmínky podpory prvního zalesnění zemědělské půdy, zejména v souvislosti s definicí půdy, která má být zalesněna, nákladů na založení, zemědělců a rychle rostoucích druhů.
(28)
Pokud jde o podporu zemědělské půdy, na níž jsou poprvé založeny zemědělsko-lesnické systémy, měly by členské státy s ohledem na určité parametry určit maximální hustotu výsadby lesních stromů.
(29)
Co se týče podpory na obnovu lesnického potenciálu a preventivních akcí v lesích zařazených do skupiny s vysokým nebo středním stupněm rizika vzniku lesního požáru, měla by být podmíněna souladem s plány na ochranu lesů stanovenými členskými státy. Společný přístup by měl být zajištěn pro stanovení definice preventivních akcí proti lesním požárům.
(30)
Pokud jde o oblasti určené v čl. 50 odst. 5 a 6 nařízení (ES) č. 1698/2005, měly by být specifikovány podmínky jejich určení. Je třeba věnovat pozornost tomu, aby se zamezilo škodlivým účinkům zalesnění na biologickou rozmanitost nebo jiným ekologickým škodám.
(31)
Aby bylo zaručeno řádné příjímání opatření k diverzifikaci činností nezemědělské povahy uvedených v čl. 52 písm. a) bodu i) nařízení (ES) č. 1698/2005, měl by být jasným způsobem definován pojem člena zemědělského hospodářství, uvedený v článku 53 uvedeného nařízení.
(32)
Podpora partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem podle čl. 59 písm. e) nařízení (ES) č. 1698/2005 by měla být v souladu s určitými podrobnými podmínkami.
(33)
Pokud jde o osu Leader, postupy výběru místních akčních skupin by měly být transparentní a konkurenceschopné, aby bylo zajištěno, že pro podporu jsou vybrány přiměřené a vysoce kvalitní strategie rozvoje na místní úrovni. V závislosti na místních podmínkách by měly být stanoveny minimální a maximální prahové hodnoty jako obecné pravidlo pro populaci oblastí pokrytých místními akčními skupinami.
(34)
Aby bylo umožněno nejvyšší možné provádění strategií místního rozvoje, měla by být omezena podpora provozních nákladů místních akčních skupin.
(35)
Projekty spolupráce prováděné místními akčními skupinami by měly splňovat určité podmínky. Mezi Komisí a členskými státy by měl být vytvořen koordinovaný postup, který usnadní výběr nadnárodních projektů spolupráce.
(36)
Pokud jde o technickou pomoc, měla by být poskytnuta ujednání o spolufinancování programů rozvoje venkova pokrývající regiony způsobilé podle konvergenčního cíle a další regiony, stejně jako podrobné přijetí a termíny pro vytvoření vnitrostátní sítě v oblasti venkova.
(37)
Měla by být stanovena pravidla společná pro několik opatření týkající se zejména: provádění integrovaných opatření, investičních opatření, převodu zemědělského hospodářství během období, v němž je závazek dán jako podmínka poskytnutí podpory, zvětšení rozlohy hospodářství a definice různých kategorií vyšší moci nebo výjimečných okolností.
(38)
Členské státy by měly podniknout veškeré nezbytné kroky a zavést příslušná opatření k zajištění toho, aby všechna opatření pro rozvoj venkova byla ověřitelná a kontrolovatelná. Členské státy by měly zajistit, aby jejich kontrolní opatření poskytla rozumnou záruku, že budou dodržována kritéria způsobilosti a další závazky. Zejména pro výpočty plateb pro některá opatření by členské státy měly prostřednictvím příslušných odborných znalostí doložit přiměřenost a přesnost výpočtů.
(39)
Měla by být stanovena podrobná pravidla pro úrokové subvence pro půjčky a případně některé formy finančního inženýrství. Měly by být také stanoveny podmínky, za nichž mohou řídící orgány uplatnit standardní náklady a považovat příspěvky ve formě věcných plnění za způsobilé výdaje, aby bylo zajištěno účinné a stejnorodé řízení. Aby se zajistilo lepší zaměření investičních operací, měl by být k dispozici soubor společných pravidel pro definici způsobilých výdajů. Společná pravidla by také měla být nutná v případech, kdy se příslušné orgány členského státu rozhodnou vyplatit příjemci podpory investic zálohu.
(40)
K zajištění souladu s pravidly a postupy státní podpory by měla být stanovena zvláštní ustanovení pro některá opatření spolufinancovaná EZFRV a pro další vnitrostátní financování.
(41)
K zajištění informací a publicity o činnostech pro rozvoj venkova využívajících podpory EZFRV by měly programy rozvoje venkova zahrnovat plán komunikace, jehož obsah by měl být určen. Proto by měly být určeny závazky řídících orgánů a příjemců podpory, aby se zajistil nejsoudržnější přístup.
(42)
Aby se zvýšila transparentnost ve vztahu k poskytování podpory z EZFRV, měly by členské státy každoročně zveřejňovat elektronicky nebo jiným způsobem seznam příjemců podpory, názvy provedených operací a částku z veřejných finančních prostředků jim přidělenou. Cílem poskytování této informace veřejnosti je zvýšit transparentnost činnosti Společenství v oblasti rozvoje venkova, zvýšit úroveň správného finančního řízení veřejných prostředků a především posílit kontrolu nad přidělenými veřejnými finančními prostředky, a konečně zabránit narušení konkurenčního prostředí mezi příjemci podpory na rozvoj venkova. Tyto prvořadé cíle odůvodňují poskytování příslušných informací veřejnosti, přičemž je třeba vzít ohled na princip proporcionality a požadavek ochrany osobních dat, jelikož nelze překročit rámec toho, co je nezbytné v demokratické společnosti pro zabránění podvodům.
(43)
Pokud jde o monitorování, měly by být určeny podrobnosti výroční zprávy o pokroku uvedené v článku 82 nařízení (ES) č. 1698/2005 a rovněž podrobnosti společných ukazatelů, jež tvoří součást Společného rámce pro monitorování a hodnocení podle článku 80 uvedeného nařízení.
(44)
K zajištění bezpečné elektronické výměny údajů mezi Komisí a členskými státy by měl být vytvořen informační systém. Měl by být vymezen obsah a fungování systému a přístupová práva k systému.
(45)
Nová prováděcí pravidla by měla nahradit pravidla stanovená pro provádění nařízení (ES) č. 1257/1999. Proto by mělo být od 1. ledna 2007 zrušeno nařízení (ES) č. 817/2004.
(46)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Oblast působnosti
Článek 1
Toto nařízení stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud jde o zásady a obecná pravidla pro podporu rozvoje venkova, zvláštní a společná ustanovení pro opatření pro rozvoj venkova, předpisy o způsobilosti a správní předpisy, kromě ustanovení o kontrolách.
KAPITOLA II
Obecná pravidla
Oddíl 1
Doplňkovost, soudržnost a soulad
Článek 2
1. Soudržnost uvedená v článku 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 je zajištěna:
a)
mezi opatřeními na podporu rozvoje venkova na straně jedné a opatřeními prováděnými podle jiných nástrojů podpory Společenství, a zejména opatřeními prováděnými podle přímých a jiných systémů podpory společné zemědělské politiky a opatření týkající se zdraví zvířat a rostlin na straně druhé;
b)
mezi různými opatřeními na podporu rozvoje venkova.
2. V případech kdy lze podle nařízení (ES) č. 1698/2005 výjimečně udělit podporu v souladu s čl. 5 odst. 6 uvedeného nařízení, pro opatření spadající do působnosti režimů podpory uvedených v příloze I tohoto nařízení, členské státy zajistí, že příjemce může získat podporu pro danou operaci pouze podle jednoho režimu.
Za tímto účelem členské státy, když zahrnují do svých programů pro rozvoj venkova takové výjimky, popíší ve svých programech kritéria a správní předpisy, které budou používat na dotčené režimy podpory.
3. Pokud organizace společného trhu, včetně režimů přímé podpory, financovaná Evropským zemědělským a záručním fondem uvalí omezení na produkci nebo na podporu Společenství na úrovni jednotlivých zemědělců, hospodářství nebo zpracovatelských podniků, nelze podle nařízení (ES) č. 1698/2005 podporovat žádné investice, které by zvýšily produkci nad tato omezení.
Oddíl 2
Strategie a programování
Článek 3
1. Národní strategické plány mohou být aktualizovány v programovém období. Pro takové aktualizace se vezme v úvahu jeden nebo oba následující prvky:
a)
aktualizace ovlivňuje jeden nebo více prvků uvedených v čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 a nebo jeden nebo více strategických směrů Společenství uvedených v článku 9 uvedeného nařízení;
b)
aktualizace zahrnuje změny jednoho nebo více programů pro rozvoj venkova, uvedené v čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Ustanovení čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 se použijí obdobně na aktualizace národních strategických plánů.
3. Aby se zajistil dostatečný čas na přizpůsobení programů pro rozvoj venkova, předloží členské státy Komisi poslední aktualizaci národního strategického plánu nejpozději 30. června 2013.
4. Národní strategické plány jsou potvrzeny nebo aktualizovány po schválení programů pro rozvoj venkova zvláště ve světle stanovování cílů plynoucích z hodnocení ex ante těchto programů.
Článek 4
1. Komise schválí programy pro rozvoj venkova předložené členskými státy do šesti měsíců ode dne, kdy tyto programy obdrží. V případě, že jsou programy pro rozvoj venkova předloženy před vstupem tohoto nařízení v platnost, začne šestiměsíční lhůta běžet ode dne jeho vstupu v platnost.
V případech použití druhého pododstavce čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 začne šestiměsíční lhůta stanovená v prvním pododstavci tohoto odstavce dnem, kdy jsou zrevidované navrhované programy v souladu s prvním pododstavcem čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005.
2. Data pro určení období stanovených v odstavci 1 tohoto článku se případně stanoví v souladu s čl. 63 odst. 6 a 8.
Článek 5
1. Obsah programů pro rozvoj venkova uvedených v článku 16 nařízení (ES) č. 1698/2005 je vytvořen v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Hodnocení ex ante uvedené v článku 85 nařízení (ES) č. 1698/2005 se přikládá ke každému programu pro rozvoj venkova.
2. Celostátní rámce uvedené v čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 obsahují informace společné pro několik opatření. Pro tato opatření mohou regionální programy pro rozvoj venkova obsahovat jen dodatečné informace za předpokladu, že informace obsažené společně v celostátním rámci a regionálních programech jsou v souladu s požadavky přílohy II tohoto nařízení.
3. Členské státy předloží Komisi elektronickou verzi svých programů pro rozvoj venkova a případně celostátní rámce, aktualizované po každé změně, včetně standardních tabulek stanovených v příloze II tohoto nařízení odpovídajících informacím požadovaným v souladu s čl. 16 písm. d), e) a f) nařízení (ES) č. 1698/2005. Členské státy předají Komisi požadavky na změny programů a případně na změny celostátních rámců elektronicky v souladu s článkem 63 tohoto nařízení.
Oddíl 3
Změny v programech pro rozvoj venkova
Článek 6
1. Změny v programech pro rozvoj venkova spadají do následujících kategorií:
a)
přezkumy podle čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005;
b)
přezkumy plynoucí z koordinačních postupů pro čerpání finančních prostředků podle čl. 77 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005;
c)
další změny nespadající do písmen a) a b) tohoto odstavce.
2. Změny v programech podle odst. 1 písm. a) a b) mohou být navrhovány až od druhého roku provádění programu.
3. Návrhy na změny v programech pro rozvoj venkova musí být řádně podloženy, a musí uvádět zejména tyto informace:
a)
důvody a jakékoli prováděcí problémy odůvodňující změnu;
b)
očekávané účinky změny;
c)
vztah mezi změnou a celostátním strategickým plánem.
Článek 7
1. Na žádost členského státu přijme Komise ve věci přezkumů programů uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení rozhodnutí podle čl. 19 odst. 2 první věty nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud:
a)
přezkum jde nad práh pružnosti mezi osami uvedenými v čl. 9 odst. 2 tohoto nařízení;
b)
přezkum mění sazby spolufinancování Společenství uvedené v článku 70 nařízení (ES) č. 1698/2005 schválené v programu pro rozvoj venkova;
c)
přezkum mění celkový příspěvek Společenství pro celé programové období a nebo jeho roční rozdělení, aniž by se měnily příspěvky za minulé roky;
d)
přezkum zavádí změny související s výjimkami podle čl. 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Toto rozhodnutí je přijato do šesti měsíců ode dne, kdy Komise obdrží žádost členského státu.
2. Kromě případů nouzových opatření v důsledku přírodních katastrof nejsou žádosti o přezkumy programů podle čl. 6 odst. 1 písm. a) předkládány více než jednou ročně pro jeden program.
Žádosti o přezkumy podle odst. 1 písm. c) členské státy předloží nejpozději do 30. září každého roku.
Poslední žádosti o přezkumy uvedené v odstavci 1 členské státy předloží Komisi nejpozději do 30. června 2013.
Článek 8
1. Členské státy s regionalizovaným programováním mohou předložit přezkumy programů podle čl. 6 odst. 1 písm. b), aby převedly příspěvek z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) mezi regionálními programy pro konkrétní roky, pokud:
a)
se celkový příspěvek z EZFRV na program za celé programové období nezmění;
b)
se celkový příděl z EZFRV pro dotčený členský stát nezmění;
c)
se roční rozdělení programu pro roky předcházející roku revize nezmění;
d)
je dodržen roční příděl z EZFRV dotčenému členskému státu;
e)
případně není snížen rozpočet pro dosažení konvergenčního cíle uvedeného v národním strategickém plánu v souladu s čl. 11 odst. 3 písm. f) nařízení (ES) č. 1698/2005.
2. Finanční tabulky dotčených programů se upraví tak, aby odrážely převody uvedené v odstavci 1.
Zrevidované finanční tabulky se předloží Komisi nejpozději do 30. září kalendářního roku, v němž se provedla změna. Rok 2012 je posledním rokem, kdy lze tyto přezkumy předložit.
Komise přijme rozhodnutí schvalující nové finanční tabulky během tří měsíců ode dne kdy obdržela žádost členského státu. Postup uvedený v čl. 90 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 se nepoužije.
3. Žádosti o přezkum programů podle čl. 6 odst. 1 písm. b) se nezasílají více než jednou za kalendářní rok.
Článek 9
1. Změny v programech provedené členskými státy podle čl. 6 odst. 1 písm. c) mohou zahrnovat změny rozdělení financí podle opatření v rámci osy, stejně jako nefinanční změny týkající se zavedení nových opatření, stažení stávajících opatření nebo informace o stávajících opatřeních v programu a jejich popis.
2. Členské státy jsou rovněž oprávněny činit změny uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. c) převodem v rámci jednoho kalendářního roku z kterékoli osy a do kterékoli osy až 1 % celkového příspěvku z EZFRV na program po celé programové období.
3. Změny programů uvedené v odstavcích 1 a 2 mohou být učiněny nejpozději do 31. prosince 2015 za předpokladu, že členské státy tyto změny ohlásí nejpozději do 31. srpna 2015.
4. Kromě případů nouzových opatření v důsledku přírodních katastrof se změny uvedené v odstavcích 1 a 2 pro jeden program oznamují nejvýše třikrát za kalendářní rok za předpokladu, že je v kalendářním roce, v němž jsou učiněna tři oznámení, dodržen 1 % strop uvedený v odstavci 2.
5. Změny uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku jsou slučitelné se sazbami stanovenými v článku 17 nařízení (ES) č. 1698/2005.
6. Změny uvedené v odstavcích 1 a 2 se oznamují Komisi. Komise je posoudí z hlediska:
a)
souladu s nařízením (ES) č. 1698/2005;
b)
soudržnosti s příslušným národním strategickým plánem;
c)
souladu s tímto nařízením.
Komise informuje členské státy o výsledcích tohoto posouzení do čtyř měsíců ode dne, kdy obdržela žádost o změnu programu. Pokud změny nejsou v souladu s jedním nebo více hodnocenými parametry uvedenými v prvním pododstavci, je čtyřměsíční lhůta pozastavena, dokud Komise neobdrží změny programu, které jsou v souladu s parametry.
Pokud Komise neinformuje členský stát ve čtyřměsíční lhůtě uvedené v druhém pododstavci, považují se změny za schválené a vstoupí v platnost v okamžiku, kdy vyprší čtyřměsíční lhůta.
Článek 10
1. Pro účely druhého pododstavce čl. 71 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 nesou členské státy odpovědnost za výdaje ode dne, kdy jejich žádost o přezkum programu nebo jeho změny podle čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení obdrží Komise, do přijetí rozhodnutí Komise podle článků 7 a 8 tohoto nařízení nebo do dokončení posouzení souladu změn podle článku 9 tohoto nařízení.
2. V případech nouzových opatření v důsledku přírodních katastrof může způsobilost výdajů souvisejících se změnami programu podle čl. 6 odst. 1 začít ode dne dřívějšího, než je den uvedený v druhém pododstavci čl. 71 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 11
Změny celostátních rámců podle čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 spadají do působnosti čl. 6 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení. Ustanovení čl. 9 odst. 3 a 6 tohoto nařízení se použijí na takové změny obdobně.
Článek 12
Pokud jsou právní předpisy Společenství přijaty nebo pozměněny, změní se programy pro rozvoj venkova v souladu s čl. 6 odst. 1 podle těchto nových nebo pozměňujících předpisů. Takové změny se nezapočítávají do ročního počtu změn podle čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 3 a čl. 9 odst. 4. Ustanovení čl. 6 odst. 2 se na tyto změny nepoužije.
KAPITOLA III
Opatření k rozvoji venkova
Oddíl 1
Opatření k rozvoji venkova po jednotlivých osách
Pododdíl 1
Osa 1
Článek 13
1. Podmínky pro zahájení činnosti mladých zemědělců podle čl. 22 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou splněny v okamžiku, kdy je předložena žádost o podporu.
Ode dne, kdy je přijato individuální rozhodnutí o poskytnutí podpory, lze poskytnout lhůtu nepřekračující 36 měsíců ke splnění podmínek souvisejících s profesními dovednostmi a schopnostmi podle čl. 22 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud mladý zemědělec potřebuje období na přizpůsobení, v němž zahájí činnost nebo restrukturalizuje hospodářství, za předpokladu, že podnikatelský plán podle písmena c) uvedeného odstavce stanoví takovou potřebu.
2. Podnikatelský plán podle čl. 22 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 popisuje přinejmenším:
a)
počáteční situaci zemědělského hospodářství a specifické milníky a cíle pro rozvoj činností nového hospodářství;
b)
podrobnosti o investicích, vzdělání, poradenství nebo jakékoli další činnosti vyžadované pro rozvoj činností zemědělského hospodářství.
3. Soulad s podnikatelským plánem posuzuje příslušný orgán nejpozději pět let od individuálního rozhodnutí o poskytnutí podpory. Členské státy berou v úvahu okolnosti, v nichž je podnikatelský plán prováděn, a určí podmínky pro navrácení již získané podpory, pokud mladý zemědělec nedosáhne v době posouzení souladu s ustanoveními podnikatelského plánu.
4. Individuální rozhodnutí o poskytnutí podpory pro zahájení činnosti mladých zemědělců bude přijato nejpozději osmnáct měsíců od zahájení činnosti, jak je určeno platnými ustanoveními členských států. V případě podpory poskytované ve formě jednorázové prémie, stanovené v příloze nařízení (ES) č. 1698/2005 a pro účely odstavce 3 tohoto článku, mohou členské státy rozdělit své platby do pěti splátek.
5. Členské státy mohou rozhodnout, že pokud podnikatelský plán odkazuje na použití dalších opatření k rozvoji venkova uvedených v nařízení (ES) č. 1698/2005, schválení žádosti mladého zemědělce příslušným orgánem poskytuje přístup také k těmto dalším opatřením. V takovém případě musí být informace, které žadatel předloží, dostatečně podrobné, aby podpořily žádost o podporu podle těchto dalších opatření.
6. V situaci, kdy mladý zemědělec není ustanoven jediným vedoucím zemědělského hospodářství, lze uplatnit zvláštní podmínky. Tyto podmínky musí být shodné s podmínkami požadovanými pro mladého zemědělce začínajícího činnost jako jediný vedoucí hospodářství.
Článek 14
1. Pokud je zemědělský podnik převeden několika převodci, celková podpora pro předčasný odchod do důchodu podle článku 23 nařízení (ES) č. 1698/2005 je omezena na částku poskytovanou jednomu převodci.
2. Neobchodní zemědělská činnost prováděná převodcem není způsobilá pro podporu v rámci společné zemědělské politiky.
3. Zemědělec v nájmu může převést uvolněnou půdu majiteli za předpokladu, že nájem je ukončen a požadavky vztahující se na nabyvatele uvedené v čl. 23 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou splněny.
4. Členské státy mohou stanovit, že uvolněná půda je převzata orgánem, který na sebe vezme zodpovědnost převést ji později na nabyvatele, kteří splní podmínky uvedené v čl. 23 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 15
1. Poradenské služby, pro něž lze udělit podporu podle článku 24 nařízení (ES) č. 1698/2005, jsou v souladu s kapitolou 3 hlavy II nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 (6) a jeho prováděcími předpisy.
2. Orgány a subjekty vybrané, aby poskytovaly poradenské služby zemědělcům, mají vhodné zdroje ve formě kvalifikovaného personálu, správních a technických zařízení a poradenských zkušeností a spolehlivosti za dodržení požadavků, podmínek a norem uvedených v čl. 24 odst. 1 druhém pododstavci písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 16
V programech pro rozvoj venkova je vytvořena postupně se snižující míra podpory pro zřizování řídicích, pomocných a poradenských služeb podle článku 25 nařízení (ES) č. 1698/2005, která zajistí snižování podpory ve stejných částkách od prvního roku podpory takovým způsobem, že nejpozději v šestém roce od vytvoření těchto služeb bude podpora zcela vyčerpána.
Článek 17
1. V případě podpory investic na modernizaci zemědělských hospodářství tak, aby splňovala nově přijaté normy Společenství stanovené v druhém pododstavci čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005, musí být příslušné normy splněny do uplynutí doby odkladu stanovené v uvedeném pododstavci.
2. Pokud provádí investice mladí zemědělci získávající podporu uvedenou v článku 22 nařízení (ES) č. 1698/2005, aby splnili stávající normy Společenství, musí být příslušné normy splněny do uplynutí doby odkladu stanovené ve třetím pododstavci čl. 26 odst. 1 uvedeného nařízení.
Článek 18
1. Pro účely čl. 27 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 se lesní hospodářské plány vhodné podle velikosti a použití zalesněné oblasti zakládají na příslušných vnitrostátních právních předpisech stejně jako na stávajících plánech na využití půdy a náležitě pokrývají lesní zdroje.
2. Operace za zvýšení hospodářské hodnoty lesů, uvedené v článku 27 nařízení (ES) č. 1698/2005, se týkají investic na úrovni lesních podniků a mohou zahrnovat investice do zařízení pro sklizeň.
Činnosti související s regenerací po konečném vykácení jsou z podpory vyloučeny.
3. Lesy uvedené v čl. 30 odst. 4 tohoto nařízení jsou vyňaty z oblasti působnosti první věty čl. 27 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 19
1. V případě podpory investic za účelem zvýšení hodnoty zemědělských a lesnických produktů tak, aby splňovaly nově přijaté normy Společenství stanovené v čl. 28 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005, musí být příslušné normy splněny do uplynutí doby odkladu stanovené v uvedeném pododstavci.
2. V případě podpory investic do zvyšování hodnoty lesnických produktů jsou investice související s použitím dřeva jako suroviny omezeny na všechny pracovní operace před průmyslovým zpracováním.
Článek 20
Náklady na spolupráci při vývoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělství, potravinářství a lesnictví podle čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 se týkají přípravných operací, jako např. navrhování, produktu, procesu nebo technologického rozvoje a zkoušek a hmotných a nebo nehmotných investic souvisejících se spoluprací, před použitím nově vytvořených produktů, procesů a technologií pro obchodní účely.
Článek 21
1. Úroveň podpory pro splnění norem založených na právních předpisech Společenství podle článku 31 nařízení (ES) č. 1698/2005 upraví členské státy po jednotlivých normách s ohledem na úroveň závazků plynoucích z použití normy. Platby jsou rozloženy do období maximálně pěti let uvedeného v odstavci 2 uvedeného článku.
2. Náklady související s investicemi se neberou při určování úrovně roční podpory pro splnění norem založených na právních předpisech Společenství podle článku 31 nařízení (ES) č. 1698/2005 v úvahu.
Článek 22
1. Programy jakosti Společenství uvedené v čl. 32 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou ty, jež jsou vytvořeny podle těchto nařízení a ustanovení:
a)
nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 (7);
b)
nařízení Rady (ES) č. 509/2006 (8);
c)
nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (9);
d)
hlava VI nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 (10).
2. Aby byly způsobilé pro podporu, musí programy jakosti potravin uznávané členskými státy podle čl. 32 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 splňovat tato kritéria:
a)
zvláštnost konečného produktu podle těchto programů se odvozuje z podrobných závazků pro zemědělské metody, které zaručují:
-
zvláštní vlastnosti včetně výrobního procesu, nebo
-
kvalitu konečného produktu, která významně překračuje normy pro obchodní komodity týkající se veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat nebo ochrany životního prostředí;
b)
programy zahrnují závazné specifikace produktu a soulad s těmito specifikacemi ověří nezávislý kontrolní orgán;
c)
program je otevřený všem producentům;
d)
programy jsou transparentní a zajistí úplné zpětné vysledování produktů;
e)
programy odpovídají současným a předvídatelným příležitostem na trhu.
3. Podporu lze zajistit zemědělcům, kteří se účastní programu jakosti potravin pouze v případě, že kvalita produktu nebo potraviny byla úředně uznána podle nařízení a ustanovení uvedených v odstavci 1, nebo v programu jakosti potravin uznaném členským státem podle odstavce 2.
Pokud jde o programy jakosti potravin uvedené v odst. 1 písm. b) a c), lze udělit podporu pouze pokud se týče produktů evidovaných v rejstříku Společenství.
4. Pokud je podpora pro účast v programu jakosti potravin podle nařízení (EHS) č. 2092/91 pro specifický produkt začleněna do programu pro rozvoj venkova, fixní náklady plynoucí z účasti v programu jakosti se neberou v úvahu při výpočtu výše podpory pro stejný produkt v rámci agroenvironmentálního opatření na podporu ekologického zemědělství.
5. Pro účely čl. 32 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 se „fixními náklady“ rozumí náklady vzniklé vstupem a ročními příspěvky na účast v podporovaném programu jakosti potravin, včetně, pokud je to nezbytné, výdajů na kontroly požadované pro ověření souladu se specifikacemi programu.
Článek 23
1. Pro účely čl. 20 písm. c) bodu iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 se „seskupením producentů“ rozumí organizace jakékoli právní formy, která seskupuje provozovatele aktivně se účastnící programu jakosti potravin podle článku 32 uvedeného nařízení pro specifický zemědělský produkt nebo potravinu. Profesní a nebo meziprofesní organizace zastupující jedno nebo více odvětví nemohou být hodnoceny jako „seskupení producentů“.
2. Informační a propagační činnosti způsobilé pro podporu podle článku 33 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou činnostmi určenými k tomu, aby spotřebitele přiměly koupit produkty nebo potraviny spadající do programu jakosti potravin zapojených do programů pro rozvoj venkova podle článku 32 uvedeného nařízení.
Tyto činnosti přitáhnou pozornost ke specifickým rysům nebo výhodám dotčených produktů, zejména k jakosti, specifickým metodám produkce, vysokým standardům dobrých životních podmínek zvířat a respektování životního prostředí souvisejících s dotčeným programem jakosti, a mohou zahrnovat šíření vědeckých a technických znalostí o těchto produktech. Tyto činnosti zahrnují zejména organizaci veletrhů a výstav a účast na nich, další podobné vztahy s veřejností a reklamu prostřednictvím různých komunikačních kanálů nebo na místech prodeje.
3. Pro podporu podle čl. 20 písm. c) bodu iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pouze informační, propagační a reklamní činnosti na vnitřním trhu.
Takové činnosti nepodněcují spotřebitele ke koupi produktu kvůli jeho konkrétnímu původu, kromě produktů v rámci programu jakosti zavedeného nařízením (ES) č. 510/2006 a produktů podle nařízení (ES) č. 1493/1999. Původ produktu však může být vyznačen za předpokladu, že zmínka o původu je ve vztahu k hlavnímu sdělení podřadná.
Činnosti zahrnující propagaci obchodních značek nejsou způsobilé pro podporu.
4. Pokud se činnosti podle odstavce 2 týkají produktu zahrnutého do programu jakosti potravin podle čl. 22 odst. 1 písm. a), b) nebo c), uvede se na informačních, propagačních a nebo reklamních materiálech logo Společenství stanovené pro tyto programy.
5. Informační a propagační činnosti podporované podle nařízení (ES) č. 2826/2000 nemají nárok na podporu podle čl. 20 písm. c) bodu iii) nařízení (ES) č. 1698/2005.
6. Členské státy zajistí, aby všechny předlohy informačních, propagačních a reklamních materiálů navržených v souvislosti s podporovanou činností byly v souladu s právními předpisy Společenství. Za tímto účelem předloží příjemci podpory tyto navrhované materiály příslušnému orgánu členského státu.
Článek 24
1. Podnikatelský plán podle článku 34 nařízení (ES) č. 1698/2005:
a)
poskytne důkaz, že zemědělský podnik se může stát hospodářsky životaschopným, případně včetně doplňkovosti dalších zdrojů příjmů zemědělského hospodářství;
b)
obsahuje podrobnosti o požadovaných investicích;
c)
popisuje specifické milníky a cíle.
2. Pokud podnikatelský plán uvedený v článku 34 nařízení (ES) č. 1698/2005 obsahuje odkaz na jiná opatření k rozvoji venkova, musí být taková opatření uvedena dostatečně podrobně, aby podpořila žádosti o pomoc podle těchto dalších opatření.
3. Pro účely čl. 34 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 neposkytnou členské státy, za přihlédnutí k podmínkám, v nichž je podnikatelský plán prováděn, žádnou další platbu podpory, pokud částečně soběstačný zemědělec nesplňuje ustanovení podnikatelského plánu v době posouzení.
Článek 25
1. V případě Malty, aby se stanovila minimální podpora pro produkční odvětví s mimořádně nízkým celkovým výnosem, v souladu s přílohou nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou pouze seskupení producentů skládající se z minimálního procenta producentů v dotčeném odvětví a představující minimální procento produkce v daném odvětví způsobilá pro tuto minimální podporu.
Minimální procento producentů a produkce stejně jako dotčená odvětví budou určena v maltském programu pro rozvoj venkova.
2. Minimální výše podpory pro seskupení producentů na Maltě vypočítaná na základě nákladů nezbytných na vytvoření malého seskupení producentů je uvedena v příloze III.
Pododdíl 2
Osa 2
Článek 26
Příjemci podpory podle článku 38 nařízení (ES) č. 1698/2005 nejsou způsobilí pro podporu podle článku 31 uvedeného nařízení, pokud jde o provádění směrnic Rady 79/409/EHS (11) a 92/43/EHS (12).
Článek 27
1. Pro účely čl. 39 odst. 1 až 4 a článku 40 nařízení (ES) č. 1698/2005 se použijí odstavce 2 až 13 tohoto článku.
2. Každý závazek rozšířit nebo jinak provozovat chov hospodářských zvířat musí splňovat alespoň tyto podmínky:
a)
je zachováno obhospodařování pastvin;
b)
je zachována celková plocha pastvin, a tím je zabráněno jak nadměrnému spásání, tak i nevyužívání pastvin;
c)
je určen stav hustoty hospodářských zvířat se zřetelem k celkovému počtu pásajících se hospodářských zvířat chovaných v zemědělském podniku, nebo, v případě závazku omezovat vylouhování živin, se zřetelem k celkovému počtu zvířat chovaných v daném zemědělském podniku, na která se vztahuje dotyčný závazek.
3. Závazky na omezení používání hnojiv, přípravků na ochranu rostlin nebo jiných prostředků mohou být přijaty pouze tehdy, pokud mohou být tato omezení posouzena takovým způsobem, který zaručuje soulad s těmito závazky.
4. Podpora se může vztahovat k těmto závazkům:
a)
chov hospodářských zvířat místních původních plemen ohrožených upuštěním od jejich využívání;
b)
zachování genetických zdrojů rostlin přirozeně přizpůsobených místním a regionálním podmínkám a ohrožených genetickým narušením.
Druhy hospodářských zvířat způsobilých pro podporu a kritéria pro stanovení prahové úrovně ohrožení hospodářského využívání místních plemen jsou vymezeny v příloze IV.
5. Agroenvironmentální podpora a/nebo podpora dobrých životních podmínek zvířat pro stejnou produkci není vyloučena environmentálními opatřeními prováděnými v rámci organizací společného trhu nebo režimů přímé podpory uvedených v příloze I, opatřeními pro zdraví zvířat a rostlin nebo opatřeními k rozvoji venkova kromě opatření v rámci zemědělského životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat, za předpokladu, že tato podpora je doplňující a slučitelná s dotyčnými opatřeními.
Lze kombinovat různé závazky v oblasti zemědělského životního prostředí a/nebo dobrých životních podmínek zvířat za předpokladu, že se doplňují a jsou vzájemně slučitelné.
V případě kombinování opatření a závazků uvedených v prvním a druhém pododstavci zohlední výše podpory ušlý příjem a zvláštní dodatečné náklady vyplývající z kombinování.
6. Agroenvironmentální opatření pro půdu vyňatou z produkce podle článku 54 nebo 107 nařízení (ES) č. 1782/2003 má nárok na podporu pouze za předpokladu, že agroenvironmentální závazky přesahují hlavní požadavky stanovené v čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení.
V případě podpory pro horské oblasti, oblasti jinak znevýhodněné, zemědělské oblasti Natury 2000 a zemědělské oblasti zahrnuté v plánech povodí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (13) vezmou případně agroenvironmentální závazky v úvahu podmínky stanovené pro podporu v dotčených oblastech.
7. Každý závazek v oblasti dobrých životních podmínek zvířat uvedený v článku 40 nařízení (ES) č. 1698/2005 poskytne aktualizované normy v nejméně jedné z těchto oblastí:
a)
voda a krmivo bližší jejich přirozeným potřebám;
b)
podmínky ustájení, jako např. přidělený prostor, stelivo, přirozené světlo;
c)
přístup do venkovních prostor;
d)
nepřítomnost soustavného mrzačení, izolace nebo stálého uvazování;
e)
prevence patologií vymezená především zemědělskými postupy a/nebo podmínkami chovu.
8. Referenční úrovní pro výpočet ušlého příjmu a dodatečných nákladů vyplývajících z daných závazků jsou příslušné normy a požadavky uvedené v čl. 39 odst. 3 a čl. 40 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005.
9. Pokud jsou obvykle závazky vyjádřeny v jiných jednotkách než v těch, jež jsou uvedeny v příloze nařízení (ES) č. 1698/2005, mohou členské státy vypočítat platby na základě těchto jiných jednotek. V těchto případech členské státy zajistí, aby byly splněny v příloze uvedené maximální roční částky způsobilé pro podporu Společenství. Za tímto účelem mohou členské státy:
a)
stanovit mezní hodnotu počtu jednotek na hektar zemědělského podniku, na niž se použije agroenvironmentální závazek, nebo
b)
určit celkovou maximální částku pro každý zúčastněný zemědělský podnik a zajistit, že platby pro každý zemědělský podnik jsou slučitelné s touto mezní hodnotou.
10. Členské státy určí potřebu poskytnout náhradu pro transakční náklady uvedené v čl. 39 odst. 4 a čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě objektivních kritérií.
Pro účely čl. 39 odst. 4 a čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 se „transakčními náklady“ rozumí náklady na umožnění transakce, nikoliv náklady přímo připisovatelné prováděcím nákladům závazku, k němuž se vztahují.
Prvky transakčních nákladů se vypočítají za dobu trvání období závazku a nepřekročí 20 % ušlých příjmů a dodatečných nákladů vzhledem k danému závazku.
11. Členské státy mohou povolit převod jednoho závazku na druhý během jeho doby působnosti za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
jakýkoli takový převod je významným přínosem pro životní prostředí nebo dobré životní podmínky zvířat nebo pro obojí;
b)
stávající závazek je podstatně posílen; a
c)
schválený program rozvoje venkova zahrnuje dotčené závazky.
Agroenvironmentální závazek může být převeden na závazek prvního zalesnění zemědělské půdy podle článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005 za podmínek stanovených v písmenech a) a b) prvního pododstavce tohoto odstavce. Agroenvironmentální závazek zanikne, aniž by byla požadována náhrada.
12. Členské státy mohou umožnit, aby agroenvironmentální závazky nebo závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat byly v období jejich použitelnosti přizpůsobovány, za předpokladu, že program pro rozvoj venkova obsahuje prostor pro takové přizpůsobení a že toto přizpůsobení je řádně odůvodněno s ohledem na cíle závazku.
Toto přizpůsobení může mít také formu prodloužení trvání závazku.
13. Převodní poměry zvířat na živočišnou jednotku jsou uvedeny v příloze V. Členské státy mohou odlišit tyto poměry v rámci limitů uvedených pro příslušné kategorie v uvedené příloze podle objektivních kritérií.
Článek 28
1. Podpora podle čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 se může vztahovat na operace prováděné jinými příjemci podpory než těmi, kteří jsou uvedeni v čl. 39 odst. 2 uvedeného nařízení.
2. Činnosti přijímající agroenvironmentální závazky uvedené v čl. 27 odst. 4 tohoto nařízení nejsou způsobilé pro podporu podle čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Podle čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 není pro činnosti způsobilé podle rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace udělena žádná podpora.
3. Operace na záchranu genetických zdrojů v zemědělství způsobilé pro podporu podle čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 obsahují:
a)
cílené akce: činnosti propagující zachování ex situ a in situ, charakterizaci, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství, včetně inventářů genetických zdrojů v současnosti zachovaných in situ, včetně zachování in situ v hospodářství, a sbírek ex situ (genové banky) a databází;
b)
dohodnuté akce: akce propagující výměnu informací o zachování, charakterizaci, sběru a využití genetických zdrojů v zemědělství Společenství mezi příslušnými orgány členských států;
c)
doprovodné akce: informační, distribuční a poradenské akce zahrnující nevládní organizace a jiné příslušné zainteresované strany, vzdělávací kurzy a přípravu technických zpráv.
4. Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:
a)
„zachováním in situ“ rozumí zachování genetického materiálu v ekosystémech a přirozených stanovištích a uchování a obnova životaschopných populací volně žijících druhů nebo plemen v jejich přirozeném prostředí a v případě domácích živočišných plemen nebo vyšlechtěných rostlinných druhů v zemědělsky využívaném prostředí, kde se vyvinuly jejich charakteristické vlastnosti;
b)
„zachováním in situ v hospodářství“ rozumí zachování a rozvoj na úrovni hospodářství;
c)
„zachováním ex situ“ rozumí zachování genetického materiálu pro zemědělství mimo jeho přírodní stanoviště;
d)
„sbírkou ex situ“ rozumí sbírka genetického materiálu pro zemědělství uchovávaného mimo jeho přírodní stanoviště.
Článek 29
Pro účely článků 41 a 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 se „neproduktivními investicemi“ rozumí takové investice, které nevedou k podstatnému zvýšení hodnoty nebo ziskovosti zemědělského nebo lesnického podniku.
Článek 30
1. Pro účely čl. 42 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 se použijí definice v odstavcích 2 a 3 tohoto článku, výjimky je třeba řádně odůvodnit v programech pro rozvoj venkova.
2. „Lesem“ se rozumí půda o rozloze nejméně 0,5 hektaru se stromy vyššími než 5 metrů a porostem koruny tvořící nejméně 10 procent, nebo stromy schopné dosáhnout těchto limitů in situ. Nezahrnuje půdu, u níž převažuje zemědělské nebo městské použití.
Opětovně zalesňované oblasti, které dosud nedosáhly, ale očekává se, že dosáhnou porostu koruny 10 procent a výšky stromu nejméně 5 metrů, jsou zahrnuty jako dočasně nezásobní oblasti z důvodů lidského zásahu nebo přirozených příčin, u nichž se očekává regenerace.
Lesy zahrnují oblasti s bambusem a palmami, pokud jsou splněna kritéria výšky a porostu koruny.
Lesy zahrnují lesní cesty, protipožární průseky a jiné malé otevřené oblasti; lesy v národních parcích, přírodních rezervacích a jiných chráněných oblastech, jako jsou oblasti zvláštního vědeckého, historického, kulturního nebo duchovního zájmu.
Lesy zahrnují větrolamy, ochranné pásy a řady stromů s plochou větší než 0,5 hektaru a šířkou větší než 20 metrů.
Lesy zahrnují plantáže prvotně pro ochranné lesnické účely, jako např. gumovníkové plantáže a stanoviště korkových dubů. Stanoviště stromů v systémech zemědělské produkce, jako např. na ovocných plantážích, a zemědělsko-lesnické systémy jsou z definice „lesů“ vyloučeny. Stromy v městských parcích a zahradách jsou z této definice rovněž vyloučeny.
3. „Zalesněnými oblastmi“ se rozumí půda nehodnocená jako „les“ s rozlohou více než 0,5 hektaru; se stromy vyššími než 5 metrů a porostem koruny 5 až 10 procent, nebo se stromy, které jsou schopné dosáhnout těchto limitů in situ; nebo s kombinovaným porostem zákrsků, keřů a stromů nad 10 procent. Termín nezahrnuje půdu, u níž převažuje zemědělské nebo městské použití.
4. Z oblasti působnosti první věty čl. 42 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou vyňaty tyto lesy a zalesněné oblasti:
a)
lesy a jiné zalesněné plochy, které jsou ve vlastnictví státu, regionu nebo veřejného podniku;
b)
lesy a jiné zalesněné plochy náležející Koruně;
c)
lesy ve vlastnictví právnických osob, jejichž kapitál drží nejméně z 50 % jeden ze subjektů uvedených v písmenech a) a b).
Článek 31
1. Zemědělská půda způsobilá pro podporu na zalesňování podle článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005 je vymezena členským státem a zahrnuje půdu, kde je zemědělská činnost prováděna pravidelně.
První zalesnění v oblasti Natury 2000 určené podle směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS bude v souladu s cíli hospodaření dotčené oblasti.
2. Pro účely čl. 43 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1698/2005 „náklady na založení“ zahrnují náklady na výsadbový materiál, náklady na výsadbu a náklady přímo spojené s výsadbou a pro ni nezbytné.
3. Pro účely čl. 43 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 se „zemědělci“ rozumí osoby, které podstatnou část své pracovní doby věnují zemědělským činnostem a odvozují od nich významnou část svých příjmů podle kritérií, která určí členské státy.
4. Pro účely čl. 43 odst. 3 a čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 se „rychle rostoucími druhy s krátkou obmýtní dobou“ rozumí druhy, jejichž obmýtní doba, tj. období mezi dvěma mýtními těžbami na stejném místě, je kratší než 15 let.
Článek 32
Pro účely článku 44 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy s ohledem na místní podmínky, druhy v lesnickém zájmu a potřebu zajistit pokračování zemědělského využívání půdy určí maximální počet stromů vysazených na hektar.
Článek 33
1. Pokud podpora podle článku 48 nařízení (ES) č. 1698/2005 pokrývá vytvoření protipožárních lesních průseků, mohou způsobilé náklady zahrnovat, nad rámec nákladů na založení, následné náklady na údržbu dotčené oblasti.
Podpora na údržbu protipožárních lesních průseků prostřednictvím zemědělských činností není udělena oblastem, které využívají agroenvironmentální podporu.
2. Preventivní protipožární akce podle článku 48 nařízení (ES) č. 1698/2005 se mohou vztahovat na:
a)
vytvoření ochranné infrastruktury, jako např. lesních stezek a cest, míst pro dodávku vody, protipožárních průseků, vykácených a vymýcených oblastí, zahájení operací na údržbu protipožárních průseků a vykácených a vymýcených oblastí;
b)
preventivní lesnické praxe jako kontrola vegetace, jednocení, diverzifikace struktury vegetace;
c)
vytvoření nebo zlepšení stálého zařízení pro požární monitorování lesů a komunikačního vybavení.
Článek 34
1. Zemědělské oblasti podle čl. 50 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005, které jsou zahrnuty do plánů povodí v souladu se směrnicí 2000/60/ES, jsou způsobilé pro platby podle článku 38 nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud je v těchto oblastech vytvořen a prováděn příslušný plán povodí.
2. Oblasti vhodné pro zalesnění z hlediska životního prostředí podle čl. 50 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou zahrnovat prevenci eroze a/nebo přeměny v poušť, zvýšení biologické rozmanitosti, ochranu vodních zdrojů, prevenci záplav a zmírnění klimatických změn, za předpokladu, že prevence záplav a zmírnění klimatických změn nenaruší biologickou rozmanitost nebo nezpůsobí jiné ekologické škody.
Pododdíl 3
Osa 3
Článek 35
Pro účely článku 53 nařízení (ES) č. 1698/2005 se „členem zemědělského hospodářství“ rozumí fyzická nebo právnická osoba nebo skupina fyzických či právnických osob, bez ohledu na právní status, který skupině nebo jejím členům uděluje vnitrostátní právo, s výjimkou zemědělských pracovníků. Pokud je „člen zemědělského hospodářství“ právnická osoba nebo skupina právnických osob, musí tento člen vykonávat zemědělskou činnost v tomto zemědělském podniku v době žádosti o podporu.
Článek 36
Partnerství veřejného a soukromého sektoru podle čl. 59 písm. e) nařízení (ES) č. 1698/2005, která obdrží podporu pro provádění místních strategií rozvoje, dodržují tyto podmínky:
a)
vytvoří oblastní strategie místního rozvoje na subregionální úrovni;
b)
budou reprezentativní pro zjištěné veřejnoprávní a soukromoprávní aktéry geografické úrovně uvedené v písmenu a) tohoto článku;
c)
provozní náklady nepřesáhnou 15 % veřejných výdajů souvisejících se strategií místního rozvoje každého jednotlivého partnerství veřejného a soukromého sektoru.
Pododdíl 4
Osa 4
Článek 37
1. Pro provádění osy 4 uvedené v oddíle 4 kapitoly I hlavy IV nařízení (ES) č. 1698/2005 si mohou členské státy a regiony zvolit, zda se bude vztahovat buď na celé území, nebo na jeho část, tím, že příslušně přizpůsobí kritéria pro výběr místních akčních skupin a oblastí, které zastupují.
Postup pro výběr místních akčních skupin musí být otevřený dotčeným venkovským oblastem a musí zajistit soutěž mezi místními akčními skupinami předkládajícími strategie místního rozvoje.
2. Výzvy k návrhům na výběr venkovských oblastí pro provádění strategií místního rozvoje podle čl. 62 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou organizovány nejpozději dva roky po schválení programů. Členské státy nebo regiony však mohou zorganizovat dodatečné výzvy k návrhům, zejména pokud je program Leader otevřený novým oblastem. V tom případě může být zapotřebí delší období.
3. Počet obyvatel každé z oblastí uvedených v čl. 61 písm. a) a čl. 62 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 musí být v rámci obecného pravidla vyšší než 5 000 obyvatel a nesmí překročit 150 000 obyvatel.
V řádně odůvodněných případech se však mohou limity 5 000 a 150 000 obyvatel případně snížit nebo zvýšit.
4. Členské státy Společenství, v jeho složení ke 30. dubnu 2004, se snaží zajistit, aby byl upřednostněn výběr místních akčních skupin, které do svých strategií místního rozvoje podle čl. 62 odst. 4 nařízení 698/2005 začlenily spolupráci.
Článek 38
Provozní náklady místních akčních skupin podle čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pro podporu Společenství v rámci limitu 20 % celkových veřejných výdajů na strategii místního rozvoje.
Článek 39
1. Spolupráce podle článku 65 nařízení (ES) č. 1698/2005 zahrnuje nejméně jednu akční skupinu vybranou podle osy Leader. Je prováděna na zodpovědnost koordinační místní akční skupiny.
2. Spolupráce je otevřená partnerství veřejného a soukromého sektoru podle čl. 59 písm. e) nařízení (ES) č. 1698/2005 a dalším venkovským oblastem organizovaným s následujícími vlastnostmi:
a)
přítomnost místní skupiny na zeměpisném území, které je aktivní v oblasti rozvoje venkova, s kapacitou vytvořit pro toto území strategii rozvoje;
b)
organizace místní skupiny je založena na partnerství místních aktérů.
3. Spolupráce zahrnuje provádění společné činnosti.
Pro podporu podle článku 65 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pouze výdaje pro společnou činnost, pro provozní a společné struktury a pro přípravnou technickou podporu.
Výdaje na propagaci mohou být způsobilé pro všechny oblasti dotčené spoluprací.
4. Projekty spolupráce jsou vybrány příslušným orgánem členského státu, pokud nebyly takové projekty vytvořené místními akčními skupinami začleněny do jejich místní rozvojové strategie podle čl. 62 odst. 4 nařízení (ES) č. 1698/2005. V takovém případě mohou místní akční skupiny předložit projekty spolupráce příslušnému orgánu nejpozději do 31. prosince 2013.
5. Členské státy sdělí Komisi schválené nadnárodní projekty spolupráce.
Pododdíl 5
Technická pomoc
Článek 40
V případě, že se programy pro rozvoj venkova vztahují jak na regiony způsobilé podle konvergenčního cíle, tak na regiony podle konvergenčního cíle nezpůsobilé, výše příspěvku z EZFRV pro technickou pomoc uvedenou v čl. 70 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1698/2005 může být určena s ohledem na převládající typ regionů v programu a podle jejich počtu.
Článek 41
1. Struktura potřebná pro provozování celostátní sítě pro venkov podle článku 68 nařízení (ES) č. 1698/2005 může být vytvořena buď v rámci příslušných vnitrostátních orgánů, nebo výběrem prostřednictvím výběrových řízení. Tato struktura musí být schopna vykonávat úkoly uvedené v odst. 2 písm. b) uvedeného článku.
2. V případě že se jediný program pro rozvoj venkova vztahuje na celé území členského státu, je celostátní síť pro venkov součástí programové složky technické pomoci a rozlišuje se mezi plánovanými výdaji souvisejícími s prvky vztahujícími se k písmenům a) a b) čl. 68 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005. Výdaje související s prvky vztahujícími se k písmenu a) však nepřesáhnou 25 % částky vyčleněné pro celostátní síť pro venkov.
3. Pokud členské státy využijí příležitosti uvedené v druhém pododstavci čl. 66 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005, je zvláštní program pro vytvoření a provoz celostátní sítě pro venkov schválen v souladu s čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení.
Článek 4, čl. 5 odst. 1 a 3 a článek 6 tohoto nařízení se obdobně použijí pro předložení, schválení a změny těchto specifických programů.
Specifický program a jeho finanční tabulka rozlišují mezi prvky, na něž se vztahují písmena a) a b) čl. 68 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005. Výdaje související s prvky vztahujícími se k písmenu a) však nepřesáhnou 25 % celkové částky pro program.
4. Celostátní sítě pro venkov budou vytvořeny nejpozději do 31. prosince 2008.
5. Podrobná pravidla o vytvoření a organizaci celostátních sítí pro venkov jsou uvedeny v příloze II.
Oddíl 2
Společná ustanovení pro několik opatření
Článek 42
Pro účely čl. 70 odst. 7 nařízení (ES) č. 1698/2005, kdy integrované operace spadají pod více než jednu osu a/nebo opatření pro každou operaci jasně určenou jako spadající do působnosti opatření konkrétního plánu rozvoje venkova, se použijí podmínky uvedeného opatření.
Článek 43
Pro investiční opatření zajistí členské státy, aby byla podpora zaměřena na jasně určené cíle, které odráží zjištěné strukturální a územní potřeby a strukturální znevýhodnění.
Článek 44
1. Pokud je celé příjemcovo hospodářství nebo jeho část převedeno na jinou osobu během období, pro které trvá závazek, jenž je podmínkou pro udělení pomoci, může tato osoba převzít závazek po zbytek tohoto období. Pokud není závazek převzat, příjemce získanou pomoc nahradí.
2. Členské státy si mohou zvolit nevyžadovat náhradu uvedenou v odstavci 1 v těchto případech:
a)
pokud příjemce, který již splnil významnou část dotčeného závazku, s konečnou platností zastavil zemědělskou činnost a pro jeho nástupce není převzetí závazku proveditelné;
b)
pokud k převodu části příjemcova hospodářství dojde během období rozšíření závazku v souladu s druhým pododstavcem čl. 27 odst. 12 a pokud se tento převod netýká více než 50 % oblasti, na niž se vztahoval závazek před rozšířením.
3. V případě malých změn v situaci hospodářství mohou členské státy přijmout zvláštní opatření, aby zajistily, že použití odstavce 1 nepovede k nepřiměřeným výsledkům, pokud jde o přijatý závazek.
Článek 45
1. Pokud příjemce zvýší výměru hospodářství během období, pro nějž trvá závazek, jenž je podmínkou pro udělení pomoci, mohou členské státy zajistit rozšíření závazku tak, aby se po zbytek období vztahoval na dodatečnou rozlohu v souladu s odstavcem 2, nebo mohou nahradit původní závazek závazkem novým podle odstavce 3.
Lze také učinit opatření pro takové nahrazení v případech, kdy je rozšířena oblast, na niž se vztahuje závazek, v rámci hospodářství.
2. Rozšíření uvedené v odstavci 1 může být umožněno pouze za těchto podmínek:
a)
je to ku prospěchu dotčeného opatření;
b)
je to oprávněné vzhledem k povaze závazku, délce zbývajícího období a velikosti dodatečné plochy;
c)
nebrání to účinnosti kontrol k zajištění souladu s podmínkami pro udělení pomoci.
3. Nový závazek podle odstavce 1 se vztahuje na celou dotčenou oblast za podmínek přinejmenším stejně přísných jako podmínky původního závazku.
4. Pokud příjemce není schopen nadále plnit dané závazky, protože hospodářství je rozděleno nebo je předmětem veřejných pozemkových úprav nebo pozemkových úprav schválených příslušnými veřejnými orgány, mohou členské státy přijmout opatření nezbytná k tomu, aby bylo umožněno přizpůsobit závazky nové situaci v hospodářství. Pokud se taková úprava ukáže jako nemožná, závazek vyprší a náhrada v souvislosti s obdobím, v němž byl závazek účinný, není vyžadována.
Článek 46
Pro závazky přijaté podle článků 39, 40 a 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 by měla být poskytnuta doložka o přezkumu, aby se zajistilo jejich přizpůsobení v případě změny příslušných závazných norem nebo požadavků uvedených v čl. 39 odst. 3, čl. 40 odst. 2 a čl. 47 odst. 1 uvedeného nařízení vytvořených podle článků 4 a 5 nařízení (ES) č. 1782/2003 a jeho příloh III a IV, a rovněž minimálních požadavků na použití hnojiva a přípravků na ochranu rostlin a dalších příslušných závazných požadavků stanovených vnitrostátními právními předpisy, nad jejichž rámec jdou závazky stanovené v uvedených článcích.
Pokud se taková úprava ukáže jako pro příjemce nepřijatelná, závazek vyprší a náhrada v souvislosti s obdobím, v němž byl závazek účinný, není vyžadována.
Článek 47
1. Členské státy mohou uznat zejména tyto kategorie zásahů vyšší moci nebo výjimečných okolností, za kterých nebudou vyžadovat částečnou nebo úplnou náhradu podpory obdržené příjemcem:
a)
úmrtí příjemce;
b)
dlouhodobá pracovní neschopnost příjemce;
c)
vyvlastnění podstatné části zemědělského podniku, pokud nemohlo být předvídáno v den přijetí závazku;
d)
vážná přírodní katastrofa, která významně zasáhne zemědělské plochy zemědělského podniku;
e)
náhodné zničení budov zemědělského podniku určených k chovu zvířat;
f)
nákaza, která postihne část nebo všechna hospodářská zvířata zemědělce.
2. Případy vyšší moci nebo výjimečné okolnosti oznámí zemědělec nebo jím pověřená osoba do deseti pracovních dnů ode dne, kdy tak zemědělec nebo jím pověřená osoba může učinit, písemně příslušnému orgánu spolu s odpovídajícími důkazy jím uznávanými.
KAPITOLA IV
Způsobilost a správní ustanovení
Oddíl 1
Ověřitelnost a kontrolovatelnost opatření a pravidel způsobilosti
Pododdíl 1
Ověřitelnost a kontrolovatelnost opatření
Článek 48
1. Pro účely čl. 74 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy zajistí, aby všechna opatření k rozvoji venkova, která hodlají provádět, byla ověřitelná a kontrolovatelná. Za tímto účelem členské státy určí kontrolní opatření, která jim poskytnou rozumné ujištění, že jsou dodržována kritéria způsobilosti a jiné závazky.
2. Aby se podložila a potvrdila vhodnost a přesnost výpočtů plateb podle článků 31, 38, 39, 40 a 43 až 47 nařízení (ES) č. 1698/2005, zajistí členské státy, že vhodné odborné posouzení je poskytnuto orgány nebo útvary funkčně nezávislými na orgánech nebo útvarech, které jsou za tyto výpočty odpovědné. Ustanovení o tomto odborném posouzení se uvede v programu pro rozvoj venkova.
Pododdíl 2
Úrokové subvence
Článek 49
Úrokové subvence pro půjčky mohou být spolufinancovány z EZFRV podle čl. 71 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005. Při navrhování úrokových subvencí určí členské státy ve svých programech metodu výpočtu úrokových subvencí, která se použije.
Členské státy mohou vytvořit systém kapitalizace zbývajících ročních splátek úrokové subvence v kterémkoli okamžiku trvání půjčky. Jakákoli zbývající roční splátka po konečném dni plateb je kapitalizována a vyplacena nejpozději do 31. prosince 2015. S ohledem na platební žádosti ke Komisi se částky vyplacené zprostředkující finanční instituci provádějící platbu snížené hodnoty subvence považují za skutečně vzniklé výdaje.
Pro účely druhého pododstavce je zapotřebí dohody mezi platební agenturou členského státu a zprostředkující finanční instituce provádějící platbu snížené hodnoty subvence. Členské státy v programu určí metodu výpočtu a hypotézy budoucí hodnoty, jež se použije při výpočtu kapitalizované hodnoty výjimečné úrokové subvence, a rovněž opatření pro stálý přenos podpory k příjemcům.
Členské státy zůstávají odpovědné za správu plateb snížené hodnoty subvence za celé období půjčky finančnímu zprostředkovateli a za veškeré vymáhání neoprávněně vyplacených částek v souladu s článkem 33 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 (14).
Pododdíl 3
Další činnosti finančního inženýrství
Článek 50
Podle čl. 71 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005, jako součást programu rozvoje venkova může EZFRV spolufinancovat výdaje s ohledem na operace zahrnující příspěvky na podporu rizikových kapitálových fondů, záručních fondů a půjčkových fondů (dále jen „fondů“), v souladu s články 51 a 52 tohoto nařízení.
Článek 51
1. Ti, kdo částečně financují fondy, nebo jejich sponzoři předloží řídicímu orgánu podnikatelský plán, v němž se, mimo jiné, uvádí cílový trh nebo záruční portfolio, kritéria a podmínky financování, operační rozpočet fondu, vlastnictví a partneři částečného financování, požadavky na odbornost, způsobilost a nezávislost řízení, nařízení fondu, oprávnění a zamýšlené využití příspěvku z EZFRV, politiky ukončování investic a likvidační ustanovení fondu, včetně opětovného využití výnosů připsatelných příspěvku z EZFRV. Podnikatelský plán je odhadnut a jeho provádění monitorováno řídicím orgánem nebo na jeho odpovědnost.
2. Fondy jsou vytvořeny jako nezávislé právní subjekty řízené dohodami mezi akcionáři, nebo jako oddělený blok financí v rámci stávající finanční instituce. V druhém případě se na fond vztahují zvláštní prováděcí pravidla stanovující zejména vedení oddělených účtů rozlišujících nové zdroje investované do fondu, včetně příspěvků z EZFRV, od těch, které byly původně k dispozici ve finanční instituci. Komise se ve fondu nemůže stát partnerem nebo akcionářem.
3. Fondy investují do podniků nebo jim poskytují záruky při založení, během raných fází expanze a pouze při činnostech, které manažeři fondu shledají jako potenciálně životaschopné. Posouzení hospodářské životaschopnosti vezme v úvahu všechny zdroje příjmů daného podniku. Fondy neinvestují do podniků v obtížích ve smyslu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (15), ani jim neposkytují záruky.
4. Řídicí orgány a fondy přijmou preventivní opatření, aby se zamezilo narušení hospodářské soutěže v oblasti rizikového kapitálu nebo trhu s půjčkami. Zejména výnosy z ekvitních investic a půjček, počítáno v poměru podílů řídicích nákladů, mohou být přednostně přiděleny akcionářům ze soukromého sektoru až do výše náhrad stanovené v dohodě akcionářů a pak se rozdělí poměrně mezi všechny akcionáře a EZFRV.
5. Řídící náklady fondů nesmí v ročním průměru během trvání programu přesáhnout 3 % spláceného kapitálu (2 % v případě záručních fondů), pokud se po soutěžním výběrovém řízení neukáže jako nezbytnost větší procentní podíl.
6. Podmínky pro příspěvky do fondů z programů rozvoje venkova, včetně cílů, investiční strategie a plánování, politiky ukončování investic a ustanovení o likvidaci, se stanoví v dohodě o financování, kterou uzavře na jedné straně fond a na straně druhé členský stát nebo řídicí orgán.
7. Příspěvky do fondů z EZFRV a dalších veřejných zdrojů a investice fondů do jednotlivých podniků nebo záruky těmto podnikům poskytované jsou předmětem ustanovení nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo pravidel Společenství o státní podpoře.
Článek 52
1. Pokud jde o akce finančního inženýrství podle článku 51, výdaje uvedené Komisi v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou celkovými výdaji zaplacenými při vytváření těchto fondů nebo přispívání do nich.
Při platbě vyrovnání a uzavření programu rozvoje venkova podle článku 28 nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou způsobilé výdaje součtem:
a)
všech plateb jako investic do podniků mimo všechny dotčené fondy, nebo všech poskytnutých záruk včetně částek poskytnutých jako záruky záručními fondy, a
b)
způsobilých řídicích nákladů.
Rozdíl mezi příspěvky z EZFRV skutečně zaplacených v rámci akcí finančního inženýrství a způsobilými výdaji podle písmen a) nebo b) druhého pododstavce bude odstraněn v rámci účetní závěrky posledního roku provádění programu.
2. Úroky vzniklé platbami z programů rozvoje venkova do fondů jsou použity na financování akcí finančního inženýrství pro jednotlivé podniky.
3. Zdroje navrácené do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení všech záruk jsou příslušnými orgány dotčených členských států opět použity ve prospěch jednotlivých podniků.
Pododdíl 4
Standardní náklady a předpoklady ušlých příjmů, příspěvky ve formě věcných plnění
Článek 53
1. Členské státy mohou případně určit míru podpory stanovené v článcích 31, 37 až 41, a 43 až 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě standardních nákladů a standardního předpokladu ušlých příjmů.
2. Členské státy zajistí pro výpočty a odpovídající podporu podle odstavce 1, aby:
a)
obsahovaly pouze ověřitelné prvky;
b)
byly založeny na hodnotách vytvořených odborným posouzením;
c)
jasně uváděly zdroj hodnot;
d)
byly odlišeny tak, aby případně braly v úvahu regionální nebo místní podmínky a využití půdy;
e)
pro opatření podle článků 31, 37 až 40 a 43 až 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 neobsahovaly prvky spojené s fixními investičními náklady.
Článek 54
1. Pro opatření zahrnující investice ve formě věcných plnění mohou být příspěvky veřejného nebo soukromého příjemce, zejména poskytování zboží nebo služeb, pro něž neexistuje platba v hotovosti podložená fakturami nebo podobnými dokumenty, způsobilými výdaji za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:
a)
příspěvky spočívají v poskytnutí půdy nebo nemovitosti, vybavení nebo surovin, výzkumné nebo odborné práce nebo neplacené dobrovolné práce;
b)
nejsou učiněny vzhledem k činnostem finančního inženýrství podle článku 50;
c)
jejich hodnotu lze nezávisle posoudit a ověřit.
V případě poskytnutí půdy nebo nemovitosti je hodnota ověřena nezávislým kvalifikovaným odborníkem nebo náležitě oprávněným úředním orgánem.
V případě neplacené dobrovolné práce se hodnota této práce určuje s ohledem na strávený čas a hodinové a denní náhrady za obdobnou práci, případně na základě systému standardního oceňování vytvořeného ex ante, za předpokladu, že systém kontroly poskytuje rozumnou záruku, že práce byla provedena.
2. Veřejné výdaje spolufinancované z EZFRV, přispívající k operacím, jež zahrnují příspěvky ve formě věcných plnění, nepřesáhnou celkové způsobilé výdaje na konci operace, kromě příspěvků ve formě věcného plnění.
Pododdíl 5
Investice
Článek 55
1. V případě investic jsou způsobilé výdaje omezeny na:
a)
budování, získání, včetně prostřednictví leasingu, nebo vylepšení nemovitého majetku;
b)
nákup nebo nákup na splátky nových strojů a vybavení, včetně počítačového softwaru až do tržní ceny aktiv. Další náklady spojené s leasingovou smlouvou, jako např. zisk pronajímatele, náklady na refinancování úroků, režijní a pojistné náklady, nejsou způsobilými výdaji;
c)
obecné náklady spojené s výdaji podle písmen a) a b), jako poplatky za architekty, inženýry a konzultace, studie proveditelnosti, získání patentových práv a licencí.
V náležitě podložených případech a s výjimkou písmene b) prvního pododstavce mohou členské státy stanovit podmínky, za nichž lze nákup použitého vybavení považovat za způsobilé výdaje pouze pro mikropodniky, malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (16).
2. V případě zemědělských investic nákup zemědělských výrobních práv, zvířat, jednoletých rostlin a jejich vysazování nejsou způsobilým výdajem.
V případech obnovy zemědělského potenciálu poškozeného přírodními katastrofami podle čl. 20 písm. b) bodu vi) nařízení (ES) č. 1698/2005 nákup zvířat však může být způsobilým výdajem.
Jednoduché náhradové investice nejsou způsobilým výdajem.
Pododdíl 6
Platba záloh na podporu investic
Článek 56
1. Odchylně od čl. 26 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 1975/2006 (17), příjemci podpory investic mohou požádat příslušné platební agentury o vyplacení zálohy, pokud je tato možnost stanovena v programu rozvoje venkova. Pokud jde o veřejné příjemce, lze tuto zálohu poskytnout pouze obcím, jejich sdružením a veřejnoprávním subjektům.
2. Částka zálohy nesmí překročit 20 % veřejné podpory související s investicí a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy.
V případě veřejných příjemců uvedených v odstavci 1 mohou platební agentury v souladu s ustanoveními platnými v členských státech přijmout od jejich orgánu písemnou záruku, která pokrývá částku odpovídající procentu uvedenému v prvním pododstavci, za předpokladu, že se tento orgán zaváže vyplatit tuto částku pokrytou zárukou, pokud není prokázán nárok na vyplacenou zálohu.
3. Jistota se uvolní, jakmile příslušná platební agentura zjistí, že částka skutečných výdajů na investice, která se vztahuje k veřejné podpoře, přesahuje částku zálohy.
Oddíl 2
Státní podpora
Článek 57
1. Programy rozvoje venkova se mohou vztahovat na státní podporu s účelem poskytnout dodatečné vnitrostátní financování v souladu s článkem 89 nařízení (ES) č. 1698/2005 ve prospěch opatření nebo operací spadajících do působnosti článku 36 Smlouvy, pouze pokud je státní podpora určena v souladu s bodem 9A přílohy II tohoto nařízení.
2. Programy rozvoje venkova se mohou vztahovat na státní podporu s cílem poskytnout finanční příspěvky zajištěné členskými státy jako protějšek podpory Společenství v souladu s článkem 88 nařízení (ES) č. 1698/2005 ve prospěch opatření podle článků 25 a 52 uvedeného nařízení a operací podle opatření podle článků 28 a 29 uvedeného nařízení nebo doplňkového vnitrostátního financování v souladu s článkem 89 uvedeného nařízení ve prospěch opatření podle článků 25, 27 a 52 uvedeného nařízení a operací podle opatření uvedených v článcích 28 a 29 uvedeného nařízení, spadajících mimo působnost článku 36 Smlouvy, pouze pokud je státní podpora určena v souladu s bodem 9B přílohy II tohoto nařízení.
3. Výdaje vzniklé pro opatření a operace podle odstavce 2 jsou způsobilé, pouze pokud základní podpora nevytváří v okamžiku udělení podpory nezákonnou podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (18).
Řídicí orgán nebo kterýkoli jiný příslušný orgán členského státu zajistí, že pokud má být podpora udělena operacím podle opatření uvedených v odstavci 2 na základě stávajících režimů podpory ve smyslu čl. 1 písm. b) a d) nařízení (ES) č. 659/1999, jsou všechny použitelné oznamovací požadavky pro individuální podporu ve smyslu čl. 1 písm. e) uvedeného nařízení dodržovány, a že tyto operace jsou vybrány pouze po oznámení a schválení základní podpory Komisí ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
Oddíl 3
Informace a publicita
Článek 58
1. Program rozvoje venkova obsahuje komunikační plán, který stanoví:
a)
cíle a cílové skupiny;
b)
obsah a strategii komunikace a informační opatření s uvedením opatření, která mají být přijata;
c)
svůj orientační rozpočet;
d)
správní oddělení nebo orgány odpovědné za provádění;
e)
kritéria, která se použijí pro vyhodnocení vlivu informací a opatření v oblasti publicity ve smyslu transparentnosti, povědomí o programu rozvoje venkova a úlohy, kterou hraje Společenství.
2. Částka přidělená na informace a publicitu může být součástí složky technické podpory programu rozvoje venkova.
3. Podrobná pravidla o informacích a publicitě jsou uvedena v příloze VI.
Článek 59
Na schůzích monitorovacího výboru zřízeného v souladu s článkem 77 nařízení (ES) č. 1698/2005 přednese předseda zprávu o pokroku v provádění informačních opatření a opatření v oblasti publicity a poskytne členům výboru příklady takových opatření.
Oddíl 4
Monitorování a hodnocení
Článek 60
Struktura a prvky výroční zprávy o pokroku podle článku 82 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou stanoveny v příloze VII tohoto nařízení.
Článek 61
Střednědobé hodnocení a hodnocení ex post v souladu s čl. 86 odst. 4 a 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 se zasílají Komisi podle případu nejpozději do 31. prosince 2010 a do 31. prosince 2015.
Pokud členské státy nezašlou zprávy o střednědobém hodnocení a hodnocení ex post ve lhůtách uvedených v prvním pododstavci tohoto článku, může Komise použít postupu dočasného pozastavení přechodných plateb podle čl. 27 odst. 3 nařízení (ES) č. 1290/2005, dokud tyto hodnotící zprávy neobdrží.
Článek 62
1. Společný soubor ukazatelů výchozích situací, výsledků a dopadů programů pro rozvoj venkova je uveden v příloze VIII tohoto nařízení. Tento seznam ukazatelů tvoří společný rámec pro monitorování a hodnocení (CMEF) podle článku 80 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Tyto ukazatele mohou být případně rozděleny podle věku a pohlaví příjemců, stejně jako podle toho, zda jsou opatření prováděna ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech, na něž se vztahuje konvergenční cíl.
2. Pokrok v ukazatelích výsledků je součástí výroční zprávy o pokroku. Tato zpráva zahrnuje jak společné, tak doplňkové ukazatele.
K měření pokroku při plnění cílů programu pro rozvoj venkova se stanoví pro období provádění programu předběžné cíle pro ukazatele výsledků a dopadů, včetně doplňkového vnitrostátního financování podle článku 89 nařízení (ES) č. 1698/2005.
3. Pokyny pro CMEF určí Komise prostřednictvím společného přístupu s členskými státy. Pokyny obsahují alespoň:
a)
požadavky na monitorování;
b)
organizaci hodnocení ex ante, střednědobého a ex post hodnocení a otázky pro společné hodnocení každého opatření pro rozvoj venkova;
c)
pokyny pro systém podávání zpráv o hodnocení pokroku s ohledem na ukazatele;
d)
informační listy pro každé opatření obsahující intervenční logiku a různé ukazatele;
e)
informační listy popisující ukazatele výchozích situací, výsledků a dopadů.
Oddíl 5
Elektronická výměna informací a dokumentů
Článek 63
1. Komise ve spolupráci s členskými státy vytvoří informační systém (dále jen „systém“), který umožní bezpečnou výměnu údajů společného zájmu mezi Komisí a jednotlivými členskými státy. Tyto údaje se vztahují jak na správní a provozní aspekty, tak na aspekty finanční, na něž se vztahuje článek 18 nařízení Komise (ES) č. 883/2006 (19).
Systém vytvoří a aktualizuje Komise prostřednictvím společného přístupu s členskými státy.
2. Pokud jde o správní a provozní řízení, systém obsahuje dokumentační aspekty společného zájmu, které umožní provádění monitorování, a zejména: národní strategické plány a jejich aktualizace, souhrnné zprávy, programy a jejich úpravy, rozhodnutí Komise, výroční zprávy o pokroku, včetně kodifikace opatření v souladu tabulkou v bodu 7 přílohy II a ukazatelů pro monitorování a hodnocení stanovených v příloze VIII.
3. Řídicí orgán a Komise do systému vloží a aktualizují dokumenty v požadovaném formátu, za něž jsou odpovědné.
4. Systém je přístupný členským státům a Komisi buď přímo, nebo prostřednictvím rozhraní pro automatickou synchronizaci a vkládání údajů s vnitrostátními a regionálními počítačovými řídicími systémy.
Členské státy zašlou Komisi centralizovaně žádost o přístupová práva k systému.
5. Výměny údajů se podepíší elektronicky v souladu s článkem 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES (20). Členské státy a Komise uznají právní účinnost a přípustnost elektronického podpisu používaného v systému jako důkaz v právních řízeních.
6. Den, který je třeba brát v úvahu pro zasílání dokumentů Komisi, je den, kdy členský stát odešle dokumenty poté, co je vloží do systému.
Dokument je považován za odeslaný Komisi v okamžiku, kdy již není pro členský stát možné jej změnit či vyjmout ze systému.
7. Náklady na rozvoj a aktualizaci společných prvků systému jsou financovány z rozpočtu Společenství v souladu s čl. 66 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Jakékoli náklady na rozhraní mezi vnitrostátními a místními systémy na straně jedné a systémem na straně druhé a jakékoli náklady na přizpůsobení vnitrostátních a místních systémů mohou být způsobilé podle čl. 66 odst. 2 uvedeného nařízení.
8. V případech zásahů vyšší moci nebo výjimečných okolností, a zejména v případě poruchy systému nebo nedostatku trvalého spojení, mohou členské státy zaslat Komisi dokumenty v tištěné podobě. Toto odeslání v tištěné podobě nelze provádět bez předchozího formálního souhlasu Komise.
V okamžiku, kdy zásah vyšší moci nebo výjimečné okolnosti zamezující použití systému pomine, vloží členské státy dotčené dokumenty do systému. V tomto případě se dnem odeslání rozumí den odeslání tištěné podoby dokumentu.
KAPITOLA V
Závěrečná ustanovení
Článek 64
Nařízení (ES) č. 817/2004 se od 1. ledna 2007 zrušuje.
Použije se i nadále pro opatření schválená před 1. lednem 2007 podle nařízení (ES) č. 1257/1999.
Článek 11 nařízení (ES) č. 817/2004 a body 9.3.V.A. odst. 1, 9.3.V.B. odst. 1, 2 a 3 a druhá odrážka bodu 9.3.V.B. přílohy II uvedeného nařízení se použijí do 31. prosince 2009 podle čl. 94 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 65
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na podporu Společenství pro programové období, které začíná 1. ledna 2007.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. prosince 2006.