KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 8. december 2006
om de nationale bestemmelser om visse industrielle drivhusgasser, som Danmark har givet meddelelse om
(meddelt under nummer K(2006) 5934)
(Kun den danske udgave er autentisk)
(2007/62/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95, stk. 6, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFREMSTILLING OG SAGSFORLØB
(1)
Ved brev af 2. juni 2006 fra Kongeriget Danmarks faste repræsentation ved Den Europæiske Union underrettede den danske regering under henvisning til artikel 9, stk. 3, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 842/2006 (1) Kommissionen om sine nationale bestemmelser om regulering af visse industrielle drivhusgasser, som den anser for nødvendige at opretholde efter vedtagelsen af denne forordning, samt om grundene hertil.
(2)
I dette brev påpeger den danske regering, at Kongeriget Danmark i overensstemmelse med artikel 9. stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 842/2006 har til hensigt at opretholde sine nationale bestemmelser, som er strengere end dem, der er fastsat i forordningen.
1. Fællesskabslovgivning
1.1. Artikel 95, stk. 4 og 6, i EF-traktaten
(3)
Det hedder i EF-traktatens artikel 95, stk. 4, at »Hvis en medlemsstat, efter at Rådet eller Kommissionen har vedtaget en harmoniseringsforanstaltning, finder det nødvendigt at opretholde nationale bestemmelser, som er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet, giver den Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og om grundene til deres opretholdelse.«
(4)
Ifølge artikel 95, stk. 6, bekræfter eller forkaster Kommissionen inden seks måneder efter meddelelsen de pågældende nationale bestemmelser efter at have konstateret, om de er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og om de udgør en hindring for det indre markeds funktion.
1.2. Forordning (EF) nr. 842/2006
(5)
Formålet med forordning (EF) nr. 842/2006 om visse fluorholdige drivhusgasser (f-gasser) er at forebygge og standse emissionerne af visse f-gasser (HFC, PFC og SF6), der er omfattet af Kyoto-protokollen.
(6)
Forordningen rummer også et begrænset antal markedsførings- og anvendelsesrestriktioner, hvis der på fællesskabsplan findes alternativer til rimelige omkostninger, og hvis forbedring af indeslutning og genvinding ikke er mulig.
(7)
Forordningen har et dobbelt retsgrundlag, EF-traktatens artikel 175, stk. 1, hvad angår alle bestemmelser med undtagelse af artikel 7, 8 og 9, som bygger på EF-traktatens artikel 95 på grund af deres indvirkning på varers frie bevægelighed i EF's indre marked.
(8)
Forordningens artikel 9 rummer bestemmelser om markedsføring, og nærmere bestemt forbydes det at markedsføre en række produkter og udstyr, som indeholder, eller hvis drift afhænger af f-gasser, der er omfattet af forordningen. Det fastsættes i stk. 3, litra a), at medlemsstater, som inden den 31. december 2005 har vedtaget nationale foranstaltninger, der er strengere end dem, der følger af denne artikel, og som falder inden for denne forordnings anvendelsesområde, kan opretholde disse nationale foranstaltninger indtil den 31. december 2012. Ifølge stk. 3, litra b), skal Kommissionen underrettes om disse foranstaltninger og grundene hertil, og de skal være i overensstemmelse med traktaten.
(9)
Forordningen anvendes fra den 4. juli 2007 med undtagelse af artikel 9 og bilag II, der anvendes fra den 4. juli 2006.
2. Nationale bestemmelser, som der er givet meddelelse om
(10)
De nationale bestemmelser, som Danmark har givet meddelelse om, blev indført ved bekendtgørelse nr. 552 af 2. juli 2002.
(11)
Bekendtgørelsen vedrører tre drivhusgasser, der er omfattet af Kyoto-protokollen, og de fleste af disse har et højt drivhuspotentiale: hydrofluorkarboner (HFC), perfluorkarboner (PFC) og svovlhexafluorid (SF6).
(12)
I bekendtgørelsen fremsættes et generelt forbud mod import, salg og anvendelse af nye produkter, som indeholder de ovennævnte drivhusgasser, efter den 1. januar 2006, og import, salg og anvendelse af disse gasser, både nye og genvundne, forbydes ligeledes efter den 1. januar 2006.
(13)
Det generelle forbud mod nye produkter, som indeholder de pågældende f-gasser, ledsages af undtagelsesbestemmelser i bekendtgørelsens bilag I.
(14)
Miljøstyrelsen kan ifølge bekendtgørelsen »i ganske særlige tilfælde« tillade, at reglerne fraviges. Meddelelsen indeholder en beskrivelse af, hvornår en sådan undtagelsesproces i praksis kan tages op, og der peges f.eks. på uforudsete, uproportionalt alvorlige konsekvenser af forbuddet, situationer, hvor det konstateres, at der ikke findes alternativer, eller at alternativerne er uegnede, eller situationer, hvor det samlede udslip af drivhusgasser omregnet til CO2-ækvivalenter bliver mindre for et system, der indeholder f-gasser. Meddelelsen indeholder også en vejledning fra Miljøstyrelsen til aktører, der ønsker at ansøge om dispensation. I dette dokument anføres de kriterier, som Miljøstyrelsen anvender, når den skal give eller afslå en dispensation, samt en kortfattet gennemgang af de ansøgninger, der hidtil er indgivet, og Miljøstyrelsens tilsvarende beslutninger.
(15)
Ved brev af 26. oktober 2006 meddelte Kommissionen den danske regering, at den havde modtaget meddelelsen, og at den periode på seks måneder, som Kommissionen har til at undersøge den i henhold til artikel 95, stk. 6, startede den 9. juni 2006, dvs. dagen efter modtagelsen af meddelelsen.
(16)
Ved brev af 19. september 2006 underrettede Kommissionen de øvrige medlemsstater om meddelelsen og gav dem 30 dage til at fremsætte deres bemærkninger. Kommissionen offentliggjorde også en bekendtgørelse om meddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende (2) for at underrette de øvrige interesserede parter om Danmarks nationale bestemmelser samt begrundelserne herfor.
II. VURDERING
1. Vurdering af, om betingelserne for anvendelse af traktatens undtagelsesbestemmelse er opfyldt
(17)
Artikel 95, stk. 4, vedrører tilfælde, hvor en medlemsstat, efter at der er vedtaget en harmoniseringsforanstaltning, finder det nødvendigt at opretholde nationale bestemmelser, som er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet.
(18)
Den danske meddelelse angår nationale bestemmelser, der afviger fra bestemmelserne i artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 842/2006. Disse nationale bestemmelser blev vedtaget og trådte i kraft i 2002, altså før vedtagelsen af denne forordning.
(19)
Markedsføring af produkter og anlæg eller udstyr, der indeholder visse f-gasser, er harmoniseret på EF-plan ved forordning (EF) nr. 842/2006, særlig artikel 9 og bilag II.
(20)
Den danske bekendtgørelse er mere vidtgående end bestemmelserne i forordning (EF) nr. 842/2006, idet den indeholder et generelt forbud mod import, salg og anvendelse af nye produkter, der indeholder f-gasser, efter den 1. januar 2006, samt et forbud mod import, salg og anvendelse af f-gasser, både nye og genvundne, efter den 1. januar 2006, mens forordningen indeholder et begrænset forbud mod markedsføring, eftersom det kun gælder for produkter opført i bilag II.
(21)
I medfør af ovenstående, herunder artikel 9, stk. 3, litra b), i forordning (EF) nr. 842/2006 skal medlemsstaterne underrette Kommissionen om deres foranstaltninger og om grundene hertil. Disse foranstaltninger skal være i overensstemmelse med traktaten.
(22)
Foreneligheden med bestemmelserne undersøges ved hjælp af proceduren i artikel 95, stk. 4, og artikel 95, stk. 6, under hensyntagen til forordning (EF) nr. 842/2006. Det fastsættes i artikel 95, stk. 4, at meddelelsen skal ledsages af en beskrivelse af begrundelserne i relation til et eller flere af de vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller i relation til miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet.
(23)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at den anmodning, som Danmark har indgivet med henblik på at få tilladelse til at opretholde sine nationale bestemmelser om visse industrielle drivhusgasser, kan accepteres efter EF-traktatens artikel 95, stk. 4.
2. Vurdering af sagens omstændigheder
(24)
I henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 4, og stk. 6, første afsnit, skal Kommissionen forvisse sig om, at alle betingelser for, at en medlemsstat kan opretholde sine nationale bestemmelser, som afviger fra en fællesskabsharmoniseringsforanstaltning, der er omhandlet i denne artikel, er til stede. De nationale bestemmelser skal navnlig være begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet, må ikke være et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne og må ikke udgøre en urimelig eller unødvendig hindring for det indre markeds funktion.
2.1 Bevisbyrden
(25)
Når Kommissionen undersøger, om de nationale foranstaltninger, der er givet meddelelse om i henhold til artikel 95, stk. 4, er berettigede, skal den basere sig på de »grunde«, der er fremført af den medlemsstat, der har givet meddelelsen. Dette betyder, at i henhold til bestemmelserne i EF-traktaten ligger ansvaret for at bevise, at de nationale foranstaltninger er berettigede, hos den anmodende medlemsstat, som ønsker at opretholde dem.
(26)
Det er op til den medlemsstat, der har givet meddelelsen, at fremføre tilstrækkelige begrundelser, kendsgerninger og videnskabelige beviser, således at den kan få tilladelse til at opretholde en strengere national lovgivning. Det er således i medlemsstatens interesse at vedlægge meddelelsen alle materielle eller juridiske elementer, som kan støtte anmodningen (3). Manglende medtagelse af sådanne elementer i meddelelsen medfører, at Kommissionen anser meddelelsen for ubegrundet.
2.2. Begrundelse baseret på vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet
2.2.1. Danmarks holdning
(27)
Som begrundelse for opretholdelsen af deres nationale bestemmelser har de danske myndigheder forelagt en redegørelse, som indeholder følgende begrundelser.
(28)
Bekendtgørelse nr. 552 af 2. juli 2002 vedrører regulering af visse industrielle drivhusgasser (HFC'er, PFC'er og SF6), som alle er kraftige drivhusgasser. F.eks. svarer 1 kg af de to mest anvendte HFC-gasser i Danmark (HFC-134a og HFC-404A) til henholdsvis 1 200 og 3 780 kg CO2, mens 1 kg SF6 svarer til over 22 000 kg CO2.
(29)
I henhold til Kyoto-protokollen forpligtede EU sig samlet til at nedbringe udslippet fra medlemsstaterne med mindst 8 % i 2008-2012 sammenlignet med 1990. Ved de efterfølgende forhandlinger i EU [Rådets beslutning 2002/358/EF af 25. april 2002 om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, byrdefordelingsaftalen (4)] har Danmark forpligtet sig til at nedbringe det samlede danske udslip med 21 % i denne periode.
(30)
I deres meddelelse anfører de danske myndigheder målsætningen om miljøbeskyttelse og især behovet for med alle mulige midler at nå målet for nedbringelse af udslip af drivhusgasser som fastlagt i beslutning 2002/358/EF.
(31)
For så vidt angår denne bekendtgørelse er målet at bidrage til nedbringelsen af udslippet af drivhusgasser gennem forebyggelse af udslip af fluorholdige drivhusgasser.
(32)
De danske myndigheder påpeger, at formålet med den danske bekendtgørelse om industrielle drivhusgasser er at begrænse anvendelsen og dermed udslippet af de industrielle drivhusgasser mest muligt, således at Danmark kan bidrage til at nedsætte udslippet af disse og derved leve op til de forpligtelser, der er indgået i international sammenhæng. De danske myndigheder mener, at de ambitiøse mål for nedbringelse af udslip af drivhusgasser, som Danmark forpligtede sig til at nå i henhold til beslutning 2002/358/EF, nødvendiggør en samlet indsats over for alle kilder til udslip af drivhusgasser.
(33)
HFC bruges i Danmark hovedsageligt som kølemidler i køleanlæg. PFC bruges ikke mere i Danmark. SF6 anvendtes tidligere i støjisolerende termoruder og inden for elsektoren i visse afbrydere. I dag er kun den sidstnævnte anvendelse aktuel med kun ganske få tons om året.
(34)
I deres meddelelse henviser de danske myndigheder til fremskrivninger uden regulering, som viser en fordobling i 2010 svarende til et udledningsniveau, der er 0,5- 0,7 mio. t CO2-ækvivalenter højere end med de anmeldte lovgivningsforanstaltninger.
(35)
De danske myndigheder anfører, at de principper, der med forordning (EF) nr. 842/2006 er indført på fællesskabsplan for at nedbringe udslippene gennem indeslutning, blev indført i den danske lovgivning for over 50 år siden, og siden da har været gældende for anvendelser af f-gasser og derfor sandsynligvis ikke vil medføre yderligere nedbringelser.
(36)
I sin meddelelse giver Danmark en kort beskrivelse af nogle af de anvendelsesområder, hvor der er udviklet alternative løsninger, og som derfor er medtaget i den danske regulering. Set med danske øjne er det tydeligt, at der findes alternativer til de industrielle drivhusgasser i de anvendelser, der blev forbudt fra 1. januar 2006 eller bliver forbudt fra 1. januar 2007.
(37)
Det generelle forbud mod import, salg og anvendelse af nye produkter, der indeholder f-gasser, er ledsaget af en række undtagelser, som er nærmere angivet i bilag I til bekendtgørelsen. Disse undtagelser vedrører en række meget specifikke anvendelser, og er for en række mere almindelige anvendelser baseret på mængden af drivhusgasser, der anvendes i de respektive systemer, hvorved f.eks. køleanlæg, varmepumper eller airconditionanlæg med fyldninger mellem 0,5 kg og 10 kg samt kølesystemer til varmegenvinding med en fyldning mindre end eller lig med 50 kg er undtaget. Produkter til anvendelse om bord på skibe og til militær anvendelse samt anvendelse af SF6 i højspændingsanlæg er undtaget.
(38)
Foruden ovennævnte undtagelser indeholder den danske bekendtgørelse en mulighed for »i ganske særlige tilfælde« at dispensere fra det generelle forbud. Formålet med dispensationsadgangen er at forhindre, at forbuddet i konkrete tilfælde får uproportionalt alvorlige konsekvenser (i tilfælde, der ikke var forudset ved bekendtgørelsens udstedelse, i specifikke situationer, hvor installationen af køleudstyr baseret på alternativerne til HFC vil påføre installatør/ejer ekstraordinære og urimelige ekstraomkostninger, eller i situationer, hvor den samlede emission af drivhusgasser omregnet til CO2-ækvivalenter vil være lavere for et system indeholdende f-gasser).
(39)
Dispensationsadgangen skal anvendes således, at den miljømæssige forbedring med forbuddet opnås på den bedste og mest effektive måde ud fra et miljømæssigt synspunkt, herunder ud fra et energimæssigt synspunkt.
(40)
Ifølge paragraf 8 i Lov om kemiske stoffer og produkter, nr. 21 af 16.1.1996 gælder forbuddet ikke import, produktion og salg af produkter udelukkende til eksport.
(41)
Det er således ikke forbudt at importere industrielle drivhusgasser til produktion af et givet produkt, der skal eksporteres.
(42)
Den danske regering er af den opfattelse, at den danske bekendtgørelse har til formål at beskytte miljøet, og at den er nødvendig og proportional i forhold til forebyggelse og nedbringelse af udledninger af fluorholdige gasser. Den mener derfor, at den er i overensstemmelse med traktaten.
2.2.2. Vurdering af Danmarks holdning
(43)
Efter at have gennemgået de oplysninger, der er indsendt af Danmark, mener Kommissionen, at anmodningen om at opretholde strengere foranstaltninger end dem, der er indeholdt i forordning (EF) nr. 842/2006, kan anses for at være i overensstemmelse med traktaten af følgende grunde.
2.2.2.1. Den miljømæssige begrundelse:
(44)
Bekendtgørelsen er et led i en bredere strategi, som Danmark har indført for at opfylde sit mål for nedbringelse af udledninger i henhold til Kyoto-protokollen og den efterfølgende byrdefordelingsaftale, som er vedtaget på fællesskabsplan. Ifølge denne fællesskabsordning skal Danmark nedbringe sine udledninger af drivhusgasser med 21 % i perioden 2008-2012 sammenlignet med referenceåret 1990.
(45)
I betragtning af ovenstående er Danmark ved at indføre en klimastrategi, der skal opfylde dets forpligtelser, og som omfatter alle kilder til udslip af drivhusgasser. Foranstaltninger vedrørende f-gasser er derfor et led i den samlede danske indsats for at opfylde landets forpligtelser. Det skal bemærkes, at udslippene af disse f-gasser anslås at fordobles i 2010 uden yderligere regulering med stigende brug af køling og også som et resultat af den kommende udfasning af HCFC'er fra køling i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 af 29. juni 2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (5).
(46)
Forordning (EF) nr. 842/2006 forventes at resultere i store nedbringelser af udslip af f-gasser i hele Fællesskabet, først og fremmest i de medlemsstater, hvor der endnu ikke er indført hensigtsmæssige foranstaltninger til nedbringelse af emissionerne af f-gasser, især gennem foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre indeslutning og genvinding af f-gasser i bestemte anvendelser. Den danske lovgivning indførte imidlertid allerede tilsvarende bestemmelser (indeslutningspolitik baseret på bl.a. obligatoriske uddannelsesprogrammer, regelmæssig kontrol af lækager) for over 50 år siden, og disse har derefter været gældende for anvendelser indeholdende f-gasser, og det er derfor ikke sandsynligt, at de vil medføre yderligere nedbringelser, som i væsentlig grad kan modvirke den forventede stigning i det danske udslip af f-gasser.
(47)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at den miljømæssige begrundelse, som Danmark har givet, nemlig nedbringelse og forebyggelse af fluorholdige gasudslip, er gyldig.
2.2.2.2. Relevansen og proportionaliteten af den danske bekendtgørelse i relation til målet om at opnå en yderligere nedbringelse af de fluorholdige drivhusgasser:
(48)
På denne baggrund og for yderligere at nedbringe og forebygge udslip af f-gasser besluttede Danmark allerede i 2002 at indføre selektive markedsføringsforbud for nyt udstyr. Udvælgelsen var baseret på undersøgelser, som bl.a. skulle kontrollere eksistensen af og adgangen til alternativer, der er fri for f-gasser.
(49)
Baseret på disse undersøgelser indeholder bekendtgørelsen et generelt forbud mod import, salg og anvendelse af nye produkter indeholdende f-gasser fra den 1. januar 2006 med et stort antal undtagelser og dispensationer, hvorved visse produkter og visse typer udstyr automatisk undtages eller kan undtages på visse betingelser, eller hvorved tidsplanen for forbuddet fremskyndes eller udskydes. Bilag I til bekendtgørelsen indeholder specifikke undtagelser for et antal meget specifikke anvendelser (f.eks. medicinske spraydåser, laboratorieudstyr) og for nogle mere almindelige anvendelser, undtagelser, som er baseret på mængden af fluorholdige gasser, der anvendes i de respektive systemer; dermed undtages køleanlæg, varmepumper eller airconditionanlæg med fyldninger mellem 0,15 kg og 10 kg samt kølesystemer til varmegenvinding med en fyldning mindre end eller lig 50 kg. Produkter til anvendelse om bord på skibe og til militær anvendelse samt anvendelse af SF6 i højspændingsanlæg er ligeledes undtaget.
(50)
Bekendtgørelsen indeholder endvidere en adgang til, at Miljøstyrelsen »i ganske særlige tilfælde« kan give undtagelser, nemlig i tilfælde, som ikke kunne forudses, da bekendtgørelsen trådte i kraft, i situationer, hvor det viser sig, at der ikke findes alternativer, eller disse ikke er egnede, eller i situationer, hvor den samlede emission af drivhusgasser (herunder »direkte emissioner« som følge af energiforbrug) omregnet til CO2-ækvivalenter ville være beviseligt lavere for et system indeholdende f-gasser.
(51)
Den procedure, som Miljøstyrelsen anvender, er beskrevet tydeligt, og det samme gælder for de kriterier, der ligger til grund for beslutningerne om at give eller afslå dispensation. Disse kriterier tager højde for proportionalitetsprincippet.
(52)
I den sammenhæng skal det påpeges, at den danske bekendtgørelse tillader brug af f-gasser til servicering og vedligeholdelse af eksisterende udstyr, således at unødig udskiftning af udstyr undgås.
(53)
Samtidig med at det konstateres, at bekendtgørelsen har betydning for den frie omsætning af varer inden for Fællesskabet, drager Kommissionen ikke desto mindre på grundlag af ovenstående analyse den konklusion, at bekendtgørelsen er berettiget ud fra et miljømæssigt synspunkt og tager hensyn til de påtænkte forbuds indvirkning på det indre marked, og derudover rummer mulighed for at give individuelle dispensationer.
(54)
Der skal også gøres opmærksom på, at artikel 9, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 842/2006 kun tillader nationale foranstaltninger at blive opretholdt indtil den 31. december 2012, og eftersom der i meddelelsen fra Kongeriget Danmark henvistes til denne artikel i forordningen, følger det, at bekendtgørelsen gælder i en begrænset periode.
2.3. Fravær af vilkårlig forskelsbehandling, skjulte begrænsninger af samhandelen mellem medlemsstaterne
(55)
Ifølge EF-traktatens artikel 95, stk. 6 bekræfter eller forkaster Kommissionen de pågældende nationale bestemmelser efter at have konstateret, om de er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne.
(56)
Der gøres opmærksom på, at en anmodning efter EF-traktatens artikel 95, stk. 4, skal vurderes på baggrund af de betingelser, der er fastlagt i såvel dette stykke som i stk. 6 i denne artikel. Hvis en af disse betingelser ikke er opfyldt, skal anmodningen afvises, uden at det er nødvendigt at undersøge de øvrige betingelser.
(57)
De nationale bestemmelser, der er givet meddelelse om, er generelle og gælder for såvel nationale som importerede produkter. Der er ikke noget, der tyder på, at de bestemmelser, der er givet meddelelse om, kan anvendes som et middel til vilkårlig forskelsbehandling mellem økonomiske aktører i Fællesskabet.
(58)
Målsætningen for bekendtgørelsen er miljøbeskyttelse, og der er ikke noget, der tyder på, at bekendtgørelsen - med hensyn til intention eller gennemførelse - skulle resultere i en vilkårlig forskelsbehandling eller skjult handelsbegrænsning.
(59)
I betragtning af de miljømæssige risici, der er forbundet med anvendelsen af visse f-gasser, finder Kommissionen, at der ikke er noget, der tyder på, at de nationale bestemmelser, som er meddelt af de danske myndigheder, udgør en urimelig hindring for det indre markeds funktion i forhold til de forfulgte mål.
III. KONKLUSION
(60)
I lyset af ovenstående, og under hensyntagen til bemærkninger fra medlemsstaterne og andre tredjeparter om meddelelsen fra de danske myndigheder, mener Kommissionen, at den anmodning, som Danmark indsendte den 2. juni 2006 om tilladelse til indtil den 31. december 2012 at opretholde sin nationale lovgivning, som er strengere end forordning (EF) nr. 842/2006 med hensyn til markedsføring af produkter og udstyr indeholdende, eller hvis funktion afhænger af, f-gasser, kan accepteres.
Kommissionen finder desuden, at de nationale bestemmelser:
-
imødekommer behovet for at beskytte miljøet
-
tager hensyn til eksistensen og den tekniske og økonomiske tilgængelighed af alternativer til de forbudte anvendelser i Danmark og formentlig vil have en begrænset økonomisk virkning
-
ikke er et middel til vilkårlig forskelsbehandling
-
ikke udgør en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og
-
således er i overensstemmelse med traktaten.
Kommissionen mener derfor, at de kan godkendes -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
De nationale bestemmelser om visse fluorholdige drivhusgasser, som Kongeriget Danmark gav meddelelse om til Kommissionen ved brev af 2. juni 2006, og som er mere vidtgående end forordning (EF) nr. 842/2006 med hensyn til markedsføring af produkter og udstyr indeholdende, eller hvis funktion afhænger af, f-gasser, godkendes herved. Det tillades Kongeriget Danmark at opretholde dem indtil den 31. december 2012.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til Kongeriget Danmark.
Udfærdiget i Bruxelles, den 8. december 2006.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 8. prosince 2006
o vnitrostátních předpisech, které Dánsko oznámilo v souvislosti s některými průmyslovými skleníkovými plyny
(oznámeno pod číslem K(2006) 5934)
(Pouze dánské znění je závazné)
(2007/62/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 95 odst. 6 uvedené smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SKUTEČNOSTI A POSTUP
(1)
Dopisem Stálého zastoupení Dánského království při Evropské unii ze dne 2. června 2006 oznámila dánská vláda s odkazem na čl. 9 odst. 3 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 nařízení Evropského parlamentu a Rady (1), Komisi znění svých vnitrostátních předpisů o regulování některých průmyslových skleníkových plynů, které považuje za nezbytné ponechat po přijetí uvedeného nařízení, a zároveň oznámila odůvodnění tohoto ponechání.
(2)
V uvedeném dopise dánská vláda zdůrazňuje, že Dánské království má v souladu s čl. 9 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 842/2006 v úmyslu ponechat vnitrostátní předpisy, které jsou přísnější než uvedené nařízení.
1. Právní předpisy Společenství
1.1 Ustanovení čl. 95 odst. 4 a 6 Smlouvy o ES
(3)
Ustanovení čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES stanoví, že „pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání“.
(4)
V souladu s čl. 95 odst. 6 Komise do šesti měsíců po oznámení dotyčné vnitrostátní právní předpisy schválí nebo zamítne poté, co prověří, zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.
1.2 Nařízení (ES) č. 842/2006
(5)
Cílem nařízení (ES) č. 842/2006 o některých fluorovaných skleníkových plynech je předcházení vzniku emisí některých fluorovaných skleníkových plynů (HFC, PFC a SF6), na které se vztahuje Kjótský protokol, a omezování jejich úniků.
(6)
Nařízení rovněž obsahuje omezený počet zákazů použití a zákazů uvádění na trh v případě, že na úrovni Společenství existují dostupné a z hlediska nákladů efektivní alternativy a nelze-li zlepšit způsoby omezování úniků a znovuzískávání.
(7)
Nařízení má dvojí právní základ, čl. 175 odst. 1 Smlouvy o ES s ohledem na všechna ustanovení kromě článků 7, 8 a 9, které jsou založeny na článku 95 Smlouvy o ES, vzhledem k jejich důsledkům pro volný pohyb zboží v rámci jednotného trhu ES.
(8)
Článek 9 nařízení upravuje uvádění na trh, resp. zákazy uvádění na trh řady výrobků a zařízení, které fluorované skleníkové plyny, na které se nařízení vztahuje, obsahují nebo jejichž provoz je na nich závislý. V odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení se stanoví, že členské státy, které do 31. prosince 2005 přijaly přísnější vnitrostátní opatření, než jsou opatření v uvedeném článku a náležející do oblasti působnosti nařízení, si mohu ponechat uvedená vnitrostátní opatření do 31. prosince 2012. V souladu s odst. 3 písm. b) musí být tato opatření a důvody pro jejich ponechání oznámena Komisi a musí být v souladu se Smlouvou.
(9)
Nařízení se použije ode dne 4. července 2007, s výjimkou článku 9 a přílohy II, které se použijí ode dne 4. července 2006.
2. Oznámené vnitrostátní předpisy
(10)
Vnitrostátní předpisy oznámené Dánskem byly zavedeny vyhláškou č. 552 ze dne 2. července 2002.
(11)
Vyhláška se týká tří skleníkových plynů klasifikovaných podle Kjótského protokolu, z nichž má většina vysoký potenciál globálního oteplování: částečně fluorované uhlovodíky (HFC), zcela fluorované uhlovodíky (PFC) a fluorid sírový (SF6).
(12)
Vyhláška obsahuje všeobecný zákaz dovozu, prodeje a používání nových výrobků obsahujících výše uvedené skleníkové plyny po 1. lednu 2006 a rovněž zákaz dovozu, prodeje a používání těchto skleníkových plynů, nových i znovuzískaných, po 1. lednu 2006.
(13)
Všeobecný zákaz týkající se nových výrobků obsahujících dotyčné fluorované skleníkové plyny je doprovázen výjimkami uvedenými v příloze I vyhlášky.
(14)
Vyhláška umožňuje, aby ve „velmi specifických případech“ mohla Dánská agentura pro ochranu životního prostředí udělit výjimky. Oznámení obsahuje popis situací, v nichž se může v praxi zvažovat udělení takovéto výjimky, např. vzhledem k neočekávaně nepřiměřeným dopadům zákazu nebo v situacích, kdy se ukáže, že jiné alternativy nejsou dostupné nebo jsou nevhodné, nebo v situacích, kdy se ukáže, že celkové množství emisí skleníkových plynů převedené na ekvivalent oxidu uhličitého by bylo nižší než u systému obsahujícího fluorované skleníkové plyny. Oznámení rovněž obsahuje pokyny vydané Dánskou agenturou pro ochranu životního prostředí pro provozovatele, kteří chtějí zažádat o výjimku. Tento dokument uvádí kritéria používaná Dánskou agenturou pro ochranu životního prostředí při udělování nebo zamítání výjimek, stručný přehled všech dosud podaných žádostí a odpovídající rozhodnutí Dánské agentury pro ochranu životního prostředí.
(15)
Dopisem ze dne 26. října 2006 Komise informovala dánskou vládu, že oznámení obdržela a že šestiměsíční lhůta pro jeho zkoumání podle čl. 95 odst. 6 započala dnem 9. června 2006, tj. dnem následujícím po dni obdržení oznámení.
(16)
Dopisem ze dne 19. září 2006 Komise informovala ostatní členské státy o oznámení a poskytla jim lhůtu třiceti dní k předložení připomínek. Komise rovněž zveřejnila sdělení o oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2), aby byly i ostatní zainteresované strany informovány o vnitrostátních předpisech Dánska, jakož i o důvodech, na které se odvolává.
II. POSUZOVÁNÍ
1. Posouzení přípustnosti
(17)
Ustanovení čl. 95 odst. 4 stanoví případy, kdy jeden ze členských států poté, co bylo přijato harmonizační opatření, pokládá za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí.
(18)
Oznámení Dánska se týká vnitrostátních předpisů, které se odchylují od čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto vnitrostátní předpisy byly přijaty a vstoupily v platnost v roce 2002, tedy před přijetím uvedeného nařízení.
(19)
Uvádění na trh výrobků a zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny, je na úrovni Společenství harmonizováno nařízením (ES) č. 842/2006 a zejména článkem 9 a přílohou II uvedeného nařízení.
(20)
Ustanovení dánské vyhlášky jsou přísnější než ustanovení nařízení (ES) č. 842/2006, protože obsahují všeobecný zákaz dovozu, prodeje a používání nových výrobků obsahujících skleníkové fluorované plyny po 1. lednu 2006 a také zákaz dovozu, prodeje a používání skleníkových fluorovaných plynů, nových i znovuzískaných, po 1. lednu 2006. Nařízení obsahuje pouze částečný zákaz uvádění na trh, protože se vztahuje pouze na výrobky vyjmenované v příloze II.
(21)
Na základě výše uvedeného, a to včetně čl. 9 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 842/2006, oznámí členské státy Komisi svá opatření a zdůvodnění. Tato opatření musejí být slučitelná se Smlouvou.
(22)
Slučitelnost se zkoumá postupem podle čl. 95 odst. 4 a čl. 95 odst. 6 s ohledem na nařízení 842/2006. Ustanovení čl. 95 odst. 4 vyžaduje, aby byl k oznámení připojen popis týkající se jednoho nebo více závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo ochrany životního nebo pracovního prostředí.
(23)
S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že žádost Dánska, jejímž cílem je získat povolení k ponechání svých vnitrostátních předpisů o některých průmyslových skleníkových plynech, je přípustná.
2. Posouzení opodstatněnosti
(24)
Podle článku 95 odst. 4 a odst. 6 prvního pododstavce Smlouvy o ES musí Komise zajistit, že jsou splněny všechny podmínky umožňující členskému státu ponechat si své vnitrostátní předpisy odchylující se od harmonizačního opatření Společenství, které uvedený článek upravuje. Zejména musí být odůvodněno ponechání si vlastních vnitrostátních předpisů ze závažných důvodů uvedených v článku 30 Smlouvy nebo předpisů vztahujících se k ochraně pracovního nebo životního prostředí, vnitrostátní předpisy nesmí být prostředkem svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušovat fungování vnitřního trhu, což by nebylo přiměřené nebo nezbytné.
2.1 Důkazní břemeno
(25)
Komise při posuzování, zda jsou vnitrostátní předpisy oznámené podle čl. 95 odst. 4 opodstatněné, musí brát za základ „důvody“ uvedené oznamujícím členským státem. To znamená, že podle ustanovení Smlouvy o ES odpovědnost dokázat, že jsou vnitrostátní předpisy opodstatněné, má žádající členský stát, který si je zamýšlí ponechat.
(26)
Je v zájmu oznamujícího členského státu poskytnout dostatek důvodů, skutečností a vědeckých důkazů pro získání schválení ponechání přísnějších vnitrostátních předpisů. Je proto v zájmu členského státu, aby k oznámení přiložil veškeré důležité nebo právní podklady, které by žádost podpořily (3). Pokud k oznámení takové podklady přiloženy nebudou, bude Komise považovat žádost za nepodloženou.
2.2 Opodstatnění na základě závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo týkajících se ochrany životního nebo pracovního prostředí
2.2.1 Stanovisko Dánska
(27)
Dánské orgány předložily na odůvodnění vnitrostátních předpisů vysvětlení, ve kterém jsou uvedena následující odůvodnění.
(28)
Vyhláška č. 522 ze dne 2. července 2002 se týká regulování některých průmyslových skleníkových plynů (HFC, PFC a SF6), které všechny mají silný skleníkový efekt. Například 1 kg v Dánsku nejpoužívanějších plynů HFC (HFC-134a a HFC-404A) se rovná 1 300 kg respektive 3 780 kg CO2, 1 kg SF6 odpovídá více než 22 000 kg CO2.
(29)
Kjótským protokolem se Společenství zavázalo snížit v letech 2008 až 2012 emise skleníkových plynů členských států alespoň o 8 % ve srovnání se stavem v roce 1990. Během následných debat v rámci Společenství [rozhodnutí Rady 2002/358/ES ze dne 25. dubna 2002 o schválení Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu, dohoda o sdílení břemene (4)], se Dánsko zavázalo snížit v daném období celkové emise skleníkových plynů o 21 %.
(30)
Dánské orgány ve svém oznámení uvádějí cíl ochrany životního prostředí, a zejména nutnost dosáhnout všemi dostupnými prostředky snížení emisí skleníkových plynů v souladu s rozhodnutím 2002/358/ES.
(31)
Cílem uvedené vyhlášky je přispět ke snížení emisí skleníkových plynů tím, že se bude předcházet emisím fluorovaných skleníkových plynů.
(32)
Dánské orgány zdůrazňují, že účelem dánské vyhlášky o průmyslových skleníkových plynech je omezit jejich používání, tedy i co nejvíce omezit emise skleníkových plynů, a přispět tak ke snížení jejich emisí a dostát mezinárodním závazkům Dánska. Dánské orgány se domnívají, že ambiciózní cíl, který si Dánsko samo v rámci rozhodnutí 2002/358/ES vytyčilo, tedy snížení emisí skleníkových plynů, vyžaduje mimořádné úsilí v boji se všemi zdroji emisí skleníkových plynů.
(33)
Částečně fluorované uhlovodíky (HFC) se v Dánsku používají zejména jako chladící kapaliny v chladicích jednotkách. Zcela fluorované uhlovodíky (PFC) se již v Dánsku nepoužívají. Fluorid sírový (SF6) se dříve používal ve zvukotěsném izolačním skle a v některých elektrických spínačích. Dnes se již používá pouze k poslednímu zmíněnému účelu, a to pouze několik málo tun ročně.
(34)
Dánské orgány se ve svém oznámení odvolávají na prognózy, podle kterých by se do roku 2010 bez dalších opatření emise zdvojnásobily, což by představovalo o 0,5-0,7 milionů tun oxidu uhličitého více, než jak by tomu bylo v případě oznámených právních předpisů.
(35)
Dánské orgány uvádějí, že zásady zavedené na úrovni Společenství nařízením (ES) č. 842/2006 za účelem snížení emisí omezováním úniků byly v dánské legislativě zavedeny již před více než 50 lety a od té doby se používají u aplikací používajících skleníkové fluorované plyny, a nepovedou proto k dalšímu snížení.
(36)
Dánsko ve svém oznámení ve stručnosti popisuje některé možnosti použití, ve kterých se vyvinuly alternativní řešení a na které se proto vztahují dánské právní předpisy. Dánsko vychází z toho, že existují alternativy průmyslových skleníkových plynů používaných v aplikacích, které se zakázaly ode dne 1. ledna 2006 nebo budou zakázány ode dne 1. ledna 2007.
(37)
Všeobecný zákaz týkající se dovozu, prodeje a používání nových výrobků obsahujících dotyčné fluorované skleníkové plyny je doprovázen výjimkami uvedenými v příloze I vyhlášky. Tyto výjimky se týkají několika vysoce specifických aplikací a u několika obecnějších aplikací jsou založeny na množství skleníkových plynů používaných v příslušných systémech, čímž jsou vyjmuty např. chladicí jednotky, tepelná čerpadla nebo klimatizační jednotky s náplněmi od 0,15 kg do 10 kg a rovněž chladicí systémy pro znovuzískání tepla s náplní maximálně 50 kg. Vyjmuty jsou i výrobky pro použití na plavidlech a k vojenským účelům a rovněž použití SF6 ve vysokonapěťových jednotkách.
(38)
Kromě výše uvedených výjimek stanovuje dánská vyhláška možnost udělit výjimku ze všeobecného zákazu ve „velmi specifických případech“. Účelem tohoto udělení výjimky je ve specifických případech zabránit neúměrně závažným následkům zákazu (v případech, se kterými se v době zveřejnění vyhlášky nepočítalo, ve specifických situacích, kdy by instalace chladícího zařízení založeného na alternativách HFC vedla k výjimečně vysokým a neodůvodněným nákladům na straně subjektu instalujícího nebo vlastnícího dané zařízení, nebo v situacích, kdy by celková míra emisí skleníkových plynů převedená na ekvivalent oxidu uhličitého byla nižší než u systému obsahujícího fluorované skleníkové plyny).
(39)
Výjimka se má uplatňovat tak, že se zákazem dosáhne zlepšení stavu životního prostředí nejlepším a nejefektivnějším způsobem z hlediska celkové perspektivy životního prostředí včetně energetického hlediska.
(40)
V souladu s článkem 8 Zákona o chemických látkách a výrobcích č. 21 ze dne 16. ledna 1996 se zákaz nevztahuje na dovoz, produkci a prodej produktů, které jsou určeny výhradně na vývoz.
(41)
Navíc se zákaz nevztahuje ani na dovoz průmyslových skleníkových plynů, které se používají produkci určitého produktu určeného na vývoz.
(42)
Dánská vláda je toho názoru, že účelem vyhlášky je ochrana životního prostředí a že je nezbytná a přiměřená z hlediska předcházení vzniku emisí fluorovaných plynů a jejich snižování. Proto je slučitelná se Smlouvou.
2.2.2 Hodnocení stanoviska Dánska
(43)
Komise se po posouzení informací předložených Dánskem domnívá, že žádost o ponechání přísnějších opatření, než jsou opatření stanovená nařízením (ES) č. 842/2006, může být považována za slučitelnou se Smlouvou z následujících důvodů.
2.2.2.1 Odůvodnění z hlediska životního prostředí:
(44)
Vyhláška je součástí širší strategie Dánska za účelem dosažení cíle, jímž je snížení emisí v rámci Kjótského protokolu a následné dohody o sdílení břemene přijaté na úrovni Společenství. Na základě takovéhoto předpisu Společenství má Dánsko v letech 2008 až 2012 snížit své emise skleníkových plynů ve srovnání s rokem 1990 o 21 %.
(45)
Vzhledem k tomu Dánsko realizuje strategii v oblasti klimatu ve snaze dostát svým závazkům týkajících se všech zdrojů emisí skleníkových plynů. Opatření týkající se fluorovaných skleníkových plynů proto představují součást snahy Dánska splnit závazky. Je třeba uvést, že bez dalších předpisů by se emise fluorovaných skleníkových plynů do roku 2010 zvýšily na dvojnásobek, a to z důvodu většího používání chlazení a také jako výsledek nadcházejícího vyřazení skleníkových plynů HCFC z procesu chlazení podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000 ze dne 29. června 2000 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (5).
(46)
Očekává se, že nařízení (ES) č. 842/2006 povede k výraznému snížení emisí v celém Společenství a zejména v těch členských státech, ve kterých ještě neexistují příslušná opatření na snižování emisí fluorovaných skleníkových plynů, především opatření na zlepšení omezování úniků a znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů používaných v určitých aplikacích. Dánské právní předpisy již však před více než 50 lety srovnatelné předpisy zavedly (politika omezování úniků založená především na povinných vzdělávacích programech, pravidelné kontroly úniku), ty pak byly uplatňovány u aplikací obsahujících fluorované skleníkové plyny, a proto v Dánsku nepovedou k dalšímu výraznému snížení.
(47)
Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívá, že odůvodnění z hlediska životního prostředí poskytnuté Dánskem, konkrétně snižování a předcházení vzniku emisí fluorovaných skleníkových plynů, je pádné.
2.2.2.2 Relevantnost a přiměřenost dánské vyhlášky v souvislosti s cílem dosáhnout dalšího snížení fluorovaných skleníkových plynů:
(48)
Dánsko se v této souvislosti a za účelem dalšího snižování a předcházení vzniku emisí fluorovaných skleníkových plynů již v roce 2002 rozhodlo, že bude selektivně zakazovat uvádění nových zařízení na trh. Výběr byl založen na výzkumech, jejichž cílem bylo prověřit zejména to, zda existují alternativy fluorovaných skleníkových plynů a zda jsou dostupné.
(49)
Na základě těchto výzkumů vyhláška stanovuje všeobecný zákaz dovozu, prodeje a používání nových výrobků obsahujících fluorované skleníkové plyny po 1. lednu 2006, zároveň však počítá s množstvím odchylek a výjimek, které se automaticky vztahují na některé výrobky a zařízení nebo by se na ně mohly za určitých podmínek vztahovat, nebo které umožňují předsunutí nebo odložení termínu pro zákaz. Příloha I vyhlášky obsahuje zvláštní výjimky týkající se několika velmi specifických aplikací (např. lékařské aerosoly, vybavení laboratoří) a u několika obecnějších aplikací jsou výjimky založeny na množství fluorovaných skleníkových plynů používaných v příslušných systémech, čímž jsou vyjmuty např. chladicí jednotky, tepelná čerpadla nebo klimatizační jednotky s náplněmi od 0,15 kg do 10 kg a rovněž chladicí systémy pro znovuzískání tepla s náplní maximálně 50 kg. Vyjmuty jsou i výrobky pro použití na plavidlech a k vojenským účelům a rovněž použití SF6 ve vysokonapěťových jednotkách.
(50)
Vyhláška navíc počítá s možným udělením takovýchto výjimek Dánskou agenturou pro ochranu životního prostředí ve „velmi specifických případech“, konkrétně v situacích kdy se ukáže, že jiné alternativy nejsou dostupné nebo jsou nevhodné, nebo kdy by celková míra emisí skleníkových plynů (včetně „nepřímých emisí“ z důvodu spotřeby energie) převedená na ekvivalent oxidu uhličitého byla nižší než u systému obsahujícího fluorované skleníkové plyny.
(51)
Postup uplatňovaný Dánskou agenturou pro ochranu životního prostředí je jasně popsán, stejně jako kritéria, na nichž jsou založena rozhodnutí o udělení nebo zamítnutí výjimky. Tato kritéria zohledňují zásadu proporcionality.
(52)
Zároveň je důležité zdůraznit, že dánská vyhláška povoluje používání fluorovaných skleníkových plynů na servis a údržbu existujících zařízení, tato zařízení se proto nebudou muset zbytečně vyřadit z provozu.
(53)
Ačkoliv má vyhláška vliv na volný pohyb zboží v Evropském společenství, domnívá se Komise na základě výše uvedené analýzy, že vyhláška je z hlediska životního prostředí odůvodněná a že zohledňuje vliv předpokládaných zákazů na vnitřní trh s důrazem na možnost udělování individuálních výjimek.
(54)
Dále je třeba poukázat na to, že čl. 9 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 842/2006 umožňuje ponechání vnitrostátních předpisů do 31. prosince 2012. Proto, a vzhledem k oznámení Dánského království, které se na uvedený článek odvolává, se bude vyhláška v omezeném období uplatňovat.
2.3 Neexistence svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy
(55)
V souladu s čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES Komise schválí nebo zamítne dotyčné vnitrostátní právní předpisy poté, co prověří, zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy.
(56)
Je třeba připomenout, že použití čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES se musí posuzovat s ohledem na podmínky stanovené jak v uvedeném odstavci tak v odstavci 6 uvedeného článku. Pokud jedna z těchto podmínek není splněna, žádost se bez přezkoumávání ostatních podmínek zamítá.
(57)
Vnitrostátní předpisy jsou všeobecné a vztahují se na vnitrostátní a dovezené výrobky. Neexistuje důkaz, že oznámené vnitrostátní předpisy by mohly být použity jako prostředek svévolné diskriminace hospodářských subjektů ve Společenství.
(58)
Cílem vyhlášky je ochrana životního prostředí, nic nenasvědčuje tomu, že by účel vyhlášky nebo její provádění vedlo ke svévolné diskriminaci nebo k zastřenému omezování obchodu.
(59)
S ohledem na nebezpečí, která pro životní prostředí některé fluorované skleníkové plyny představují, se Komise domnívá, že neexistují důkazy o tom, že vnitrostátní předpisy oznámené dánskými orgány představují nepřiměřenou překážku fungování vnitřního trhu pokud jde o sledované cíle.
IV. ZÁVĚR
(60)
Z výše uvedených důvodů a vzhledem k připomínkám předloženým členskými státy a jinými třetími stranami k oznámení předloženému dánskými orgány je Komise toho názoru, že žádost Dánska na ponechání vnitrostátních právních předpisů přísnějších než nařízení (ES) č. 842/2006 do 31. prosince 2012, předložená dne 2. června 2006, s ohledem na uvádění na trh výrobků a zařízení obsahujících fluorované plyny nebo jejichž provoz na těchto plynech závisí, je přípustná.
Komise navíc shledává, že uvedené vnitrostátní předpisy
-
vyhovují potřebám ochrany životního prostředí,
-
zohledňují existenci a technickou a ekonomickou dostupnost alternativ aplikací v Dánsku zakázaných a pravděpodobně budou mít omezený ekonomický vliv,
-
neslouží jako prostředek svévolné diskriminace a
-
nejsou zastřeným omezováním obchodu mezi členskými státy,
-
jsou tedy slučitelné se Smlouvou.
Z těchto důvodů dospěla Komise k názoru, že mohou být schváleny,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Vnitrostátní předpisy o některých fluorovaných skleníkových plynech, které Dánské království oznámilo Komisi dopisem ze dne 2. června 2006 a které jsou přísnější než nařízení (ES) č. 842/2006 s ohledem na uvádění na trh výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz na těchto plynech závisí, se tímto schvalují. Dánskému království je povoleno ponechat si tyto předpisy do 31. prosince 2012.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 8. prosince 2006.