Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF
af 31. marts 2004
om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester ("forsyningsvirksomhedsdirektivet")
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2, artikel 55 og artikel 95,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg(2),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget(3),
efter proceduren i traktatens artikel 251(4), på grundlag af Forligsudvalgets fælles udkast af 9. december 2003, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) I forbindelse med nye ændringer af Rådets direktiv 93/38/EØF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation(5), som er nødvendige for at imødekomme de krav om forenkling og modernisering, der er fremsat af både ordregiverne og de økonomiske aktører i forbindelse med deres reaktion på den grønbog, der blev vedtaget af Kommissionen den 27. november 1996, bør direktivet for klarhedens skyld omarbejdes. Det foreliggende direktiv er baseret på Domstolens retspraksis, navnlig retspraksis vedrørende tildelingskriterier, som klarlægger ordregivernes muligheder for at opfylde den relevante offentligheds behov, herunder på det miljømæssige og sociale område, forudsat at sådanne kriterier er knyttet til kontraktens genstand, ikke giver ordregiveren ubegrænset valgfrihed, udtrykkeligt er omtalt og opfylder de grundlæggende principper i betragtning 9.
(2) En væsentlig grund til at indføre bestemmelser om samordning af udbudsprocedurerne i disse sektorer er, at medlemsstaternes myndigheder på forskellig måde kan øve indflydelse på disse virksomheders adfærd, navnlig ved at have kapitalinteresser i dem eller ved at være repræsenteret i deres administrations-, ledelses- eller tilsynsorganer.
(3) En anden hovedårsag til, at en samordning af de udbudsprocedurer, som ordregivere i disse sektorer anvender, er nødvendig, er, at markederne er lukkede, fordi medlemsstaterne meddeler særlige eller eksklusive rettigheder vedrørende levering, tilrådighedsstillelse eller drift af net til ydelse af den pågældende tjeneste.
(4) EF-lovgivningen, navnlig Rådets forordning (EØF) nr. 3975/87 af 14. december 1987 om fastsættelse af fremgangsmåden ved anvendelse af konkurrencereglerne på virksomheder i luftfartssektoren(6) og forordning (EØF) nr. 3976/87 af 14. december 1987 om anvendelse af artikel 85, stk. 3, på visse kategorier af aftaler og samordnet praksis inden for luftfartssektoren(7), tilsigter øget konkurrence mellem selskaber, der driver lufttransport til betjening af offentligheden. Derfor bør disse selskaber ikke være omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. I betragtning af konkurrencesituationen inden for søtransport i Fællesskabet ville det også være uhensigtsmæssigt, om kontrakterne i denne sektor skulle underlægges dette direktiv.
(5) Direktiv 93/38/EØF dækker i øjeblikket visse kontrakter, der indgås af ordregivere i telekommunikationssektoren. Som omtalt i fjerde rapport om gennemførelsen af EU's lovpakke for telesektoren af 25. november 1998 er der vedtaget et lovgrundlag med henblik på åbning af denne sektor. En af følgerne heraf er, at der i denne sektor er blevet indført effektiv konkurrence, både retligt og faktisk. Kommissionen har som information og i betragtning af denne situation offentliggjort en liste over de telekommunikationstjenester(8), der allerede kan udelukkes fra nævnte direktivs anvendelsesområde ifølge dets artikel 8. I syvende rapport om gennemførelsen af EU's lovpakke for telesektoren af 26. november 2001 bekræftes det, at der er gjort yderligere fremskridt. Det er derfor ikke længere nødvendigt at regulere indkøb, der foretages af ordregivere i denne sektor.
(6) Det er derfor ikke længere hensigtsmæssigt at opretholde Det Rådgivende Udvalg for Telekommunikationskontrakter, der blev nedsat ved Rådets direktiv 90/531/EØF af 17. september 1990 om fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation(9).
(7) Udviklingen inden for telekommunikationssektoren bør dog fortsat overvåges, og forholdene bør tages op til fornyet behandling, hvis det viser sig, at der ikke længere er reel konkurrence i sektoren.
(8) Erhvervelse af taletelefoni-, telex-, mobiltelefoni-, personsøgnings- og satellittjenester er ikke omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 93/38/EØF. Formålet med disse undtagelser var at tage hensyn til det forhold, at de pågældende tjenesteydelser ofte kun kunne udføres af en enkelt tjenesteyder i et bestemt geografisk område på grund af manglende reel konkurrence og særlige eller eksklusive rettigheder. Med indførelsen af reel konkurrence i telekommunikationssektoren er disse undtagelser ikke længere berettigede. Derfor skal erhvervelse af sådanne telekommunikationstjenester være omfattet af nærværende direktivs anvendelsesområde.
(9) For at sikre øget konkurrence ved offentlige kontrakter indgået af enheder inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester bør der udarbejdes bestemmelser om fællesskabssamordning ved kontrakter over en vis værdi. Denne samordning sker på grundlag af kravene i EF-traktatens artikel 14, 28 og 49 og Euratom-traktatens artikel 97, nemlig princippet om ligebehandling, som princippet om ikke-forskelsbehandling blot er en særlig udformning af, princippet om gensidig anerkendelse, princippet om proportionalitet samt princippet om gennemsigtighed. I betragtning af karakteren af de sektorer, der berøres af en sådan samordning, bør denne samordning, samtidig med at den sikrer anvendelsen af nævnte principper, danne grundlag for loyal handelspraksis og være så fleksibel som muligt.
For offentlige kontrakter, hvis værdi er lavere end den, der udløser anvendelse af bestemmelserne om fællesskabssamordning, kan der henvises til Domstolens retspraksis, som fastslår, at ovennævnte regler og principper i EF-traktaten finder anvendelse.
(10) For at sikre reel åbning af markedet samt passende ligevægt i anvendelsen af udbudsreglerne inden for vand- og energiforsyning, transport og posttjenester må de pågældende virksomheder defineres på anden måde end ved henvisning til deres retlige form. Det bør derfor sikres, at princippet om ligebehandling af ordregivere i den offentlige og den private sektor ikke anfægtes. Det skal desuden i overensstemmelse med traktatens artikel 295 sikres, at medlemsstaternes ejendomsretlige ordninger ikke berøres.
(11) Medlemsstaterne bør sikre, at et offentligretligt organ, der afgiver tilbud i forbindelse med en udbudsprocedure, ikke forårsager konkurrenceforvridning i forhold til private tilbudsgivere.
(12) I henhold til traktatens artikel 6 skal miljøbeskyttelseskrav integreres i udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktioner som nævnt i traktatens artikel 3, især med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling. Dette direktiv præciserer således, hvordan ordregiverne kan bidrage til miljøbeskyttelse og til fremme af bæredygtig udvikling, samtidig med at de sikres mulighed for at opnå det bedste forhold mellem kvalitet og pris i kontrakterne.
(13) Dette direktiv er ikke til hinder for, at der indføres eller anvendes foranstaltninger, som er nødvendige for at beskytte den offentlige orden, den offentlige sædelighed og den offentlige sikkerhed, sundheden, menneskers og dyrs liv og plantesundheden, navnlig med henblik på en bæredygtig udvikling, forudsat at disse foranstaltninger er i overensstemmelse med traktaten.
(14) Rådets afgørelse 94/800/EF af 22. december 1994 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af de aftaler, der er resultatet af de multilaterale forhandlinger i Uruguay-rundens regi (1986-1994), for så vidt angår de områder, der hører under Fællesskabets kompetence(10), godkendte bl.a. Verdenshandelsorganisationens (WTO) aftale om offentlige indkøb, i det følgende benævnt "WTO-aftalen", der har til formål at opstille et internationalt sæt af regler om afbalancerede rettigheder og forpligtelser i forbindelse med offentlige kontrakter med henblik på at liberalisere og skabe vækst i verdenshandelen. Under hensyn til Fællesskabets internationale rettigheder og forpligtelser som følge af godkendelsen af WTO-aftalen, er det den ordning, der er fastsat iWTO-aftalen, der gælder for tilbudsgivere og varer fra tredjelande, der har undertegnet denne. WTO-aftalen har ingen direkte virkning. De ordregivende myndigheder, der er omfattet af WTO-aftalen, og som efterkommer nærværende direktiv og anvender dette over for økonomiske aktører fra tredjelande, der har undertegnet WTO-aftalen, overholder således denne. Disse samordningsbestemmelser bør tillige sikre økonomiske aktører fra Fællesskabet betingelser for deltagelse i offentlige kontrakter, der er lige så gunstige som de betingelser, der gives økonomiske aktører fra de tredjelande, der har tiltrådt WTO-aftalen.
(15) Inden de ordregivende myndigheder indleder en udbudsprocedure, kan de ved hjælp af en "teknisk dialog" søge eller modtage rådgivning, der kan benyttes til at udarbejde udbudsbetingelserne, dog forudsat at en sådan rådgivning ikke har til følge, at konkurrence forhindres.
(16) I betragtning af bygge- og anlægskontrakters forskelligartethed, bør de ordregivende myndigheder kunne anvende såvel separat som fælles udbud for arbejdets udførelse og projektering. Dette direktiv foreskriver hverken separat eller fælles udbud. Beslutningen om enten separat eller fælles tildeling af en kontrakt bør træffes ud fra kvalitative og økonomiske kriterier, der kan fastsættes i den nationale lovgivning.
En kontrakt kan kun betragtes som en bygge- og anlægskontrakt, hvis dens genstand specifikt omfatter udførelse af de aktiviteter, der er omhandlet i bilag XII, også selv om kontrakten omfatter andre tjenesteydelser, der er nødvendige for udførelsen af sådanne aktiviteter. Tjenesteydelseskontrakter, herunder vedrørende forvaltning af ejendomme, kan under visse omstændigheder omfatte bygge- og anlægsarbejde. Hvis sådant bygge- og anlægsarbejde imidlertid er accessorisk i forhold til kontraktens hovedformål og kun en mulig følge heraf eller et supplement hertil, berettiger det forhold, at kontrakten omfatter sådant bygge- anlægsarbejde, ikke til at betragte den som en bygge- og anlægskontrakt.
Med henblik på at beregne den anslåede værdi af en bygge- og anlægskontrakt er det hensigtsmæssigt at basere sig på værdien af selve bygge- og anlægsarbejderne og den anslåede værdi af eventuelle leverancer og tjenesteydelser, som ordregiverne stiller til rådighed for entreprenørerne, hvis disse tjenesteydelser eller leverancer er nødvendige for udførelsen af de pågældende arbejder. De i dette afsnit nævnte tjenesteydelser er dem, som ydes af ordregiverne ved hjælp af deres eget personale. Derimod skal værdien af tjenesteydelseskontrakter beregnes efter reglerne for tjenesteydelseskontrakter, uanset om de stilles til rådighed for en entreprenør med henblik på senere udførelse af arbejder.
(17) For at anvende bestemmelserne i dette direktiv og under hensyn til overvågningen beskrives tjenesteydelsesområdet bedst ved at inddele det i kategorier, der svarer til bestemte positioner i en fælles nomenklatur, og ved at samle dem i to bilag, bilag XVII A og bilag XVII B, alt efter hvilken ordning de falder ind under. For så vidt angår tjenesteydelserne i bilag XVII B berører bestemmelserne i dette direktiv ikke anvendelsen af specifikke fællesskabsregler på de pågældende tjenesteydelser.
(18) For så vidt angår offentlige tjenesteydelseskontrakter bør dette direktiv i en overgangsperiode kun finde fuld anvendelse på kontrakter, for hvilke dets bestemmelser vil gøre det muligt at udnytte alle muligheder for en øget samhandel ud over landegrænserne. Kontrakter om udførelse af andre tjenesteydelser skal overvåges i en overgangsperiode, inden der træffes afgørelse om, hvorvidt dette direktiv skal finde fuld anvendelse på dem. Med henblik herpå er det nødvendigt at definere en overvågningsmekanisme. Denne overvågningsmekanisme skal samtidig give alle interesserede kredse mulighed for at få adgang til alle relevante oplysninger.
(19) Det er hensigtsmæssigt at undgå hindringer for den frie udveksling af tjenesteydelser. Tjenesteyderne kan derfor være såvel fysiske personer som juridiske personer. Dette direktiv berører ikke anvendelsen på nationalt plan af regler vedrørende betingelserne for udøvelse af en aktivitet eller et erhverv, hvis de er i overensstemmelse med fællesskabsretten.
(20) En række nye elektroniske indkøbsteknikker er under stadig udvikling. Disse teknikker bidrager til at øge konkurrencen og forenkle de offentlige indkøb, navnlig fordi deres anvendelse giver besparelser både i tid og omkostninger. Ordregiverne kan anvende disse elektroniske indkøbsteknikker, forudsat at det sker i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv og principperne om lige behandling, ikke-forskelsbehandling og gennemsigtighed. I den forbindelse kan et tilbud fra en tilbudsgiver, især som led i en rammeaftale eller hvor et dynamisk indkøbssystem anvendes, have form af tilbudsgiverens elektroniske katalog, hvis der er anvendt de kommunikationsmidler, som ordregiveren har valgt i henhold til artikel 48.
(21) Under hensyn til de elektroniske indkøbssystemers hurtige udbredelse bør der allerede på nuværende tidspunkt fastsættes passende regler, så ordregivere fuldt ud kan udnytte systemernes muligheder. Derfor bør et fuldt elektronisk dynamisk indkøbssystem til sædvanlige indkøb defineres, og der bør fastsættes særlige regler for et sådant systems indførelse og funktion for at sikre en korrekt behandling af enhver økonomisk aktør, som ønsker at deltage deri. Enhver økonomisk aktør, der afgiver et vejledende tilbud i overensstemmelse med udbudsbetingelserne, og som opfylder udvælgelseskriterierne, bør kunne tilslutte sig et sådant system. Denne indkøbsteknik gør det muligt for ordregiverne ved oprettelse af en liste over allerede valgte tilbudsgivere og ved, at nye tilbudsgivere får mulighed for at tilslutte sig, at råde over et særlig bredt udvalg af tilbud - takket være de anvendte elektroniske midler - og således sikre optimal udnyttelse af de offentlige midler på grundlag af omfattende konkurrence.
(22) Elektroniske auktioner er en teknik, der vil brede sig, og der bør derfor fastlægges en fællesskabsdefinition af disse auktioner, som bør være omfattet af specifikke regler for at sikre, at de afvikles i overensstemmelse med principperne om ligebehandling, ikke-forskelsbehandling og gennemsigtighed. De elektroniske auktioner bør derfor kun omfatte bygge- og anlægs- samt vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter, for hvilke der kan fastsættes nøjagtige specifikationer. Dette kan navnlig være tilfældet i forbindelse med tilbagevendende indkøbs-, bygge- og anlægs- samt tjenesteydelseskontrakter. Af samme grund bør det på et hvilket som helst tidspunkt af den elektroniske auktion kunne fastslås, hvordan tilbudsgiveren er klassificeret. Anvendelse af elektroniske auktioner gør det muligt for ordregivere at anmode tilbudsgiverne om at fremlægge nye og lavere priser og, når kontrakten tildeles på grundlag af det økonomisk mest fordelagtige tilbud, ligeledes at forbedre andre elementer i tilbuddet end prisen. For at sikre at gennemsigtighedsprincippet overholdes, kan kun elementer, der kan vurderes automatisk ad elektronisk vej, uden at ordregiveren deltager heri og/eller har mulighed for at foretage en reel vurdering heraf, gøres til genstand for elektroniske auktioner, dvs. kun elementer, der er kvantificerbare, således at de kan udtrykkes i tal eller i procent. Derimod bør de aspekter af et tilbud, der indebærer en vurdering af ikke-kvantificerbare elementer, ikke gøres til genstand for elektroniske auktioner. Visse bygge- og anlægs- samt tjenesteydelseskontrakter, der involverer en intellektuel indsats som f.eks. projektering af bygge- og anlægsarbejder, bør derfor ikke gøres til genstand for elektroniske auktioner.
(23) I medlemsstaterne har der udviklet sig visse centrale indkøbsteknikker. Flere ordregivende myndigheder har til opgave at forestå indkøb eller indgå offentlige kontrakter/rammeaftaler for andre ordregivere. På grund af de store mængder, der indkøbes, vil disse teknikker bidrage til at øge konkurrencen og forenkle de offentlige indkøb. Der bør derfor indføres en fællesskabsdefinition af indkøbscentraler til brug for ordregiverne. Det bør ligeledes fastlægges, på hvilke betingelser under iagttagelse af principperne om ikke-forskelsbehandling og lige-behandling ordregivere, der anskaffer sig bygge- og anlægsarbejder, varer og/eller tjenesteydelser gennem en indkøbscentral, kan anses for at have overholdt bestemmelserne i dette direktiv.
(24) For at tage hensyn til de forskellige forhold i medlemsstaterne skal det overlades til medlemsstaterne at give ordregiverne mulighed for at anvende indkøbscentraler, dynamiske indkøbssystemer og elektroniske auktioner som defineret og reguleret i dette direktiv.
(25) Der bør fastlægges en passende definition af begrebet særlige og eksklusive rettigheder. Af denne definition følger, at det ikke i sig selv vil udgøre særlige eller eksklusive rettigheder i dette direktivs betydning, at en virksomhed til opbygningen af net eller havne- eller lufthavnsanlæg kan benytte ekspropriation eller brug af en servitut eller placere netudstyr på, under eller over offentlig vej. At en virksomhed leverer drikkevand, elektricitet, gas eller varme til et net, der drives af et foretagende, der har særlige eller eksklusive rettigheder, som er meddelt af en kompetent myndighed i den pågældende medlemsstat, udgør heller ikke i sig selv en særlig eller eksklusiv rettighed som omhandlet i dette direktiv. På samme måde kan rettigheder, som en medlemsstat i en eller anden form, også via koncessionskontrakter, har givet et begrænset antal virksomheder på grundlag af objektive, forholdsmæssigt afpassede og ikke-diskriminerende kriterier, som giver enhver interesseret, der opfylder dem, mulighed for at drage fordel af dem, heller ikke betragtes som eksklusive eller særlige rettigheder.
(26) Det er hensigtsmæssigt for ordregivere at anvende fælles udbudsregler i forbindelse med deres aktiviteter inden for vandforsyning, og at disse regler også finder anvendelse, når ordregivende myndigheder som omhandlet i dette direktiv indgår kontrakter for deres aktiviteter vedrørende vandbygningsprojekter, kunstvanding, dræning samt bortledning og rensning af spildevand. Udbudsregler af den type, som foreslås for indkøbskontrakter, er imidlertid uegnede i forbindelse med køb af vand i betragtning af nødvendigheden af, at forsyning finder sted fra kilder nær anvendelsesstedet.
(27) Visse foretagender, der betjener offentligheden med bustransport, er allerede udelukket fra direktiv 93/38/EØF. Sådanne foretagender bør også udelukkes fra nærværende direktiv. For at undgå, at en lang række særlige ordninger kun gælder for bestemte sektorer, bør den generelle procedure, der giver mulighed for at tage hensyn til virkningerne af markedsåbningen også finde anvendelse på alle andre foretagender, der betjener offentligheden med bustransport, end dem, som er udelukket fra anvendelsesområdet for direktiv 93/38/EØF i henhold til dets artikel 2, stk. 4.
(28) Under hensyn til den yderligere åbning af Fællesskabets marked for posttjenester og til, at disse tjenester leveres via et net af såvel ordregivende myndigheder som offentlige virksomheder og andre virksomheder, bør det fastsættes, at kontrakter, der indgås af ordregivere, som tilbyder posttjenester, underkastes reglerne i dette direktiv, herunder artikel 30, der sikrer anvendelse af principperne i betragtning 9 og samtidig etablerer en ramme for redelig handelspraksis og giver større fleksibilitet end bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter(11). Ved definitionen af de pågældende aktiviteter bør der tages hensyn til definitionerne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/67/EF af 15. december 1997 om fælles regler for udvikling af Fællesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet(12).
Uanset deres retsstilling er virksomheder, der udbyder posttjenester, ikke i øjeblikket omfattet af reglerne i direktiv 93/38/EØF. Tilpasningen af procedurer for indgåelse af kontrakter til dette direktiv kunne derfor tage længere tid at gennemføre for sådanne virksomheder end for virksomheder, der allerede er omfattet af disse regler, og som kun skal tilpasse deres procedurer til ændringerne i nærværende direktiv. Det bør derfor være tilladt at udsætte direktivets anvendelse for at få tid nok til tilpasningen. Da der forekommer mange forskellige situationer i sådanne virksomheder, bør medlemsstaterne have mulighed for at indføre en overgangs-periode for direktivets anvendelse på ordregivere i postsektoren.
(29) Kontrakter kan indgås for at dække behovene for flere aktiviteter, der kan være underlagt forskellige juridiske ordninger. Det skal fremgå klart, at de retsregler, der gælder for en enkelt kontrakt, der omfatter flere aktiviteter, bør være de regler, der gælder for den aktivitet, som den først og fremmest tager sigte på. Hvilken aktivitet kontrakten først og fremmest tager sigte på, fastslås på grundlag af den analyse af, hvilke behov den specifikke kontrakt skal dække, som ordregiveren foretager for at vurdere kontraktens værdi og udarbejde udbuds-betingelserne. I visse tilfælde, f.eks. ved køb af ét enkelt stykke udstyr til gennemførelse af aktiviteter, for hvilke der mangler oplysninger, som gør det muligt at vurdere, hvor meget det skal bruges i forbindelse med de forskellige aktiviteter, kan det være objektivt umuligt at fastslå, hvilken aktivitet kontrakten først og fremmest tager sigte på. Det bør fastsættes, hvilke regler der skal gælde i disse tilfælde.
(30) Uden herved at berøre Fællesskabets internationale forpligtelser, er det hensigtsmæssigt at lette gennemførelsen af dette direktiv, særlig ved at forenkle tærskelværdierne og ved at lade bestemmelserne om oplysning af deltagerne vedrørende de afgørelser, der træffes i forbindelse med udbudsprocedurerne og resultaterne heraf, gælde for samtlige ordregivere, uanset hvilken sektor de hører ind under. Af hensyn til Den Monetære Union bør tærskelværdier fastsættes i euro. Derfor bør tærskelværdier fastsættes i euro, på en sådan måde, at det bliver lettere at anvende disse bestemmelser, samtidig med at tærskelværdierne i WTO-aftalen, som er udtrykt i særlige trækningsrettigheder (SDR), overholdes. I denne sammenhæng vil det også være hensigtsmæssigt at foretage en regelmæssig justering af tærskelværdierne i euro for i nødvendigt omfang at tilpasse dem til eventuelle udsving i euroens værdi i forhold til de særlige trækningsrettigheder (SDR). De tærskelværdier, der gælder for projektkonkurrencer, bør desuden være de samme som dem, der gælder for tjenesteydelseskontrakter.
(31) Der bør fastsættes bestemmelser for de tilfælde, hvor det er muligt at afstå fra at anvende samordningsprocedurerne af hensyn til statens sikkerhed eller statshemmeligheder eller fordi der gælder særlige regler om offentlige indkøb som følge af internationale aftaler, der vedrører troppestationering, eller som er specifikke for internationale organisationer.
(32) Det er nødvendigt at udelukke visse kontrakter vedrørende tjenesteydelser, leverancer og bygge- og anlægsarbejder, der tildeles en tilknyttet virksomhed, hvis hovedaktivitet er at præstere disse tjenesteydelser, leverancer eller arbejder til den sammenslutning, virksomheden er tilknyttet, og ikke at markedsføre dem. Det er også nødvendigt at udelukke visse kontrakter vedrørende tjenesteydelser, leverancer og bygge- og anlægsarbejder, som ordregiveren har tildelt et joint venture, der består af flere ordregivere, med henblik på udøvelse af de i dette direktiv omhandlede aktiviteter, og som den deltager i. Det er dog nødvendigt at undgå, at denne udelukkelse faktisk skaber konkurrenceforvridning til fordel for de virksomheder eller joint ventures, som er tilknyttet ordregiverne; der bør fastsættes et passende regelsæt, især vedrørende grænser for, hvor stor en del af omsætningen virksomhederne må skaffe fra markedet, således at de, når denne grænse er nået, mister muligheden for at få tildelt kontrakter uden udbud, og vedrørende sammensætningen af joint ventures og stabiliteten i forbindelserne mellem disse joint ventures og de ordregivere, som de består af.
(33) I forbindelse med tjenesteydelser er kontrakter om erhvervelse eller leje af fast ejendom eller rettigheder til sådanne goder af en sådan karakter, at det er uhensigtsmæssigt at lade udbudsreglerne finde anvendelse på dem.
(34) Voldgifts- og mæglingstjenesteydelser udføres sædvanligvis af organer eller enkeltpersoner, der er udpeget eller udvalgt på en måde, der ikke kan underlægges udbudsreglerne.
(35) I overensstemmelse med WTO-aftalen om offentlige indkøb omfatter de finansielle tjenesteydelser under dette direktiv ikke kontrakter vedrørende emission, køb, salg eller overførsel af værdipapirer eller andre finansielle instrumenter; navnlig er ordregivernes transaktioner med henblik på at rejse penge eller kapital ikke omfattet.
(36) Direktivet bør kun omfatte tjenesteydelser, der er baseret på kontrakter.
(37) I henhold til traktatens artikel 163 udgør fremme af forskning og teknologisk udvikling et af midlerne til at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og den frie adgang til aftaler om tjenesteydelser bidrager til at nå dette mål. Samfinansiering af forskningsprogrammer skal ikke være omfattet af dette direktiv. Derfor skal direktivet ikke gælde for tjenesteydelseskontrakter om forskning og udvikling, bortset fra sådanne, hvis udbytte udelukkende tilhører ordregiveren til brug for egen virksomhed, forudsat at tjenesteydelsen i fuldt omfang betales af ordregiveren.
(38) For at undgå udbredelse af en lang række særlige ordninger der kun gælder for bestemte sektorer, bør den særlige ordning, der i øjeblikket gælder for virksomheder, der udnytter et geografisk område med henblik på efterforskning eller udvinding af olie, gas, kul eller andet fast brændsel, jf. artikel 3 i direktiv 93/38/EØF og artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter(13), erstattes af den generelle procedure for fritagelse af sektorer, som er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. Det skal dog sikres, at dette sker, uden at det berører Kommissionens beslutning 93/676/EØF af 10. december 1993 om konstatering af, at udnyttelse af geografiske områder med henblik på efterforskning eller udvinding af olie eller gas i Nederlandene ikke udgør virksomhed, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b), nr. i), i Rådets direktiv 90/531/EØF, og at de foretagender, der driver denne virksomhed, ikke i Nederlandene anses for at have særlige eller eksklusive rettigheder i henhold til artikel 2, stk. 3, litra b), i dette direktiv(14), Kommissionens beslutning 97/367/EF af 30. maj 1997 om konstatering af, at udnyttelse af geografiske områder med henblik på efterforskning efter eller udvinding af olie eller gas ikke i Det Forenede Kongerige betragtes som virksomhed, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b), nr. i), i Rådets direktiv 93/38/EØF, og at foretagender, der udøver denne virksomhed, ikke i Det Forenede Kongerige anses for at have særlige eller eksklusive rettigheder i medfør af direktivets artikel 2, stk. 3, litra b)(15), Kommissionens beslutning 2002/205/EF af 4. marts 2002 om Østrigs anmodning om at kunne anvende den særlige ordning, der er fastlagt i artikel 3 i direktiv 93/38/EØF(16), og Kommissionens beslutning 2004/73/EF om Tysklands anmodning om at kunne anvende den særlige ordning, der er fastlagt i artikel 3 i direktiv 93/38/EØF(17).
(39) Beskæftigelse og erhverv er nøgleelementer for sikringen af lige muligheder for alle og bidrager til integration i samfundet. I så henseende bidrager beskyttede værksteder og programmer for beskyttet beskæftigelse effektivt til integration eller reintegration af handicappede på arbejdsmarkedet. Men sådanne værksteder er måske ikke i stand til at få kontrakter på normale konkurrencevilkår. Derfor er det hensigtsmæssigt at fastsætte, at medlemsstaterne kan forbeholde retten til at deltage i procedurerne for tildeling af kontrakter for sådanne værksteder eller forbeholde gennemførelsen af sådanne kontrakter for programmer for beskyttet beskæftigelse.
(40) Dette direktiv bør ikke gælde for kontrakter, der har til formål at muliggøre udførelse af en af de i artikel 3-7 omhandlede aktiviteter, og ej heller for projektkonkurrencer, der afholdes med henblik på udøvelse af en sådan aktivitet, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri. Der bør derfor indføres en procedure, der kan anvendes på alle de i dette direktiv omhandlede sektorer, og som gør det muligt at tage hensyn til virkningerne af en nuværende eller fremtidig åbning for konkurrence. De berørte ordregivere bør gives retssikkerhed og tilbydes en passende beslutningsprocedure, der gør det muligt på kort tid at sikre en ensartet anvendelse af fællesskabsretten på området.
(41) Hvorvidt en sektor er undergivet almindelige konkurrencevilkår, bør bedømmes ud fra objektive kriterier, der tager hensyn til den pågældende sektors særlige kendetegn. Gennemførelse og anvendelse af relevant fællesskabslovgivning om åbning af en given sektor eller en del af denne vil blive betragtet som tilstrækkeligt grundlag for en formodning om fri adgang til det pågældende marked. Hvilken relevant lovgivning der er tale om, bør fremgå af et bilag, der kan ajourføres af Kommissionen. Kommissionen tager ved ajourføringen navnlig hensyn til, om der er vedtaget foranstaltninger, der medfører en ægte åbning i konkurrencemæssig henseende af de sektorer, for hvilke der i bilag XI endnu ikke er anført retsforskrifter, f.eks. jernbanetransport. Når fri adgang til et givet marked ikke er sikret ved gennemførelsen af relevant fællesskabslovgivning, bør det påvises, at der retligt og faktisk er fri adgang til det. Med henblik herpå skal der i forbindelse med artikel 30 tages hensyn til, at en medlemsstat anvender et direktiv, som f.eks. direktiv 94/22/EF, der åbner en given sektor for konkurrence, på en anden sektor, såsom kulsektoren.
(42) De tekniske specifikationer, der udarbejdes af købere, bør sikre, at der skabes muligheder for en konkurrencesituation ved tildeling af offentlige kontrakter. Derfor bør det være muligt at afgive tilbud, så de afspejler mange forskellige tekniske løsningsmuligheder. For at dette skal kunne lade sig gøre, bør det dels være muligt at fastsætte de tekniske specifikationer i form af funktionsdygtighed og funktionelle krav, dels bør ordregiverne, hvis der refereres til en europæisk standard - eller hvor en sådan ikke findes, til en national standard - tage tilbud i betragtning, der er baseret på tilsvarende løsningsmuligheder, som opfylder ordregivernes behov, og som sikkerhedsmæssigt er tilsvarende. Tilbudsgiverne bør kunne benytte ethvert bevismiddel for at godtgøre, at der er tale om en tilsvarende løsning. Ordregiverne bør kunne begrunde enhver beslutning om, at der i et givet tilfælde ikke er tale om en tilsvarende løsning. Ordregivere, der ønsker at fastlægge miljøkrav i forbindelse med de tekniske specifikationer i en given kontrakt, kan fastsætte de specifikke miljømæssige karakteristika, som f.eks. en given produktionsmetode, og/eller virkninger af varegrupper eller tjenesteydelser. De kan, men er ikke forpligtet til at anvende de relevante specifikationer, der er fastlagt i forbindelse med miljømærkning, som f.eks. EF-miljømærket, (multi)nationale miljømærker eller eventuelle andre miljømærker, hvis kravene til mærket udvikles og vedtages på grundlag af videnskabeligt baseret information gennem en proces, i hvilken interessenter, såsom regeringsorganer, forbrugere, fabrikanter, forhandlere og miljøorganisationer, kan deltage, og hvis mærket er tilgængeligt og til rådighed for alle interesserede parter. Ordregivere bør, hvor det er muligt, fastlægge tekniske specifikationer, således at der tages hensyn til kriterier vedrørende adgangsmuligheder for handicappede eller design for samtlige brugere. De tekniske specifikationer bør være klart angivet, således at alle tilbudsgivere er klar over, hvad de af krav, som ordregiveren har stillet, omfatter.
(43) For at gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder at deltage i offentlige udbud bør der fastsættes bestemmelser om underentreprise.
(44) Vilkårene for udførelse af en kontrakt er i overensstemmelse med dette direktiv, hvis de hverken direkte eller indirekte er diskriminerende, og hvis de er anført i udbudsbekendtgørelsen eller i udbudsbetingelserne. Vilkårene kan bl.a. have til formål at fremme efteruddannelse på arbejdspladsen, skaffe beskæftigelse til personer med særlige integrationsproblemer, bekæmpe arbejdsløshed eller beskytte miljøet. Som eksempler kan bl.a. nævnes krav om - ved udførelsen af kontrakten - at ansætte langtidsledige eller iværksætte uddannelsesinitiativer for ledige eller for unge, at overholde substansen i de grundlæggende konventioner fra Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), hvis de ikke er gennemført i national ret samt til at ansætte flere handicappede, end den nationale lovgivning kræver.
(45) De love, administrative bestemmelser og kollektive overenskomster, der gælder i de enkelte medlemsstater eller i Fællesskabet på det arbejdsforhold og sikkerhed på arbejdspladsen, finder anvendelse ved udførelsen af en kontrakt, hvis sådanne bestemmelser og deres anvendelse er i overensstemmelse med fællesskabsretten. I tilfælde af grænseoverskridelse, hvor en medlemsstats arbejdstagere leverer tjenesteydelser i en anden medlemsstat for at udføre en offentlig kontrakt, indeholder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser(18) de mindstekrav, der skal opfyldes i modtagerlandet over for de udstationerede arbejdstagere. Hvis den nationale lovgivning indeholder bestemmelser herom, kan tilsidesættelse af sådanne forpligtelser betragtes som en alvorlig fejl eller som en strafbar handling, der rejser tvivl om den økonomiske aktørs faglige hæderlighed, og som kan medføre, at denne økonomisk aktør udelukkes fra udbudsproceduren.
(46) I betragtning af, hvordan udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologi kan lette offentliggørelsen af udbud, rationalisere udbudsprocedurerne og gøre dem mere gennemskuelige, bør elektroniske midler ligestilles med traditionelle kommunikations- og informationsudvekslingsmidler. Der bør i størst muligt omfang vælges midler og teknologi, som er forenelig med de teknologier, der anvendes i de øvrige medlemsstater.
(47) Anvendelsen af elektroniske midler er tidsbesparende. Der bør derfor indføres bestemmelser om reduktion af minimumsfristerne, når der bruges elektroniske midler, dog under forudsætning af at disse er forenelige med de særlige bestemmelser for fremsendelsesmetoder, der er fastsat på fællesskabsplan. Det er dog nødvendigt at sikre, at de samlede reducerede frister ikke resulterer i ekstremt korte frister.
(48) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/93/EF af 13. december 1999 om en fællesskabsramme for elektroniske signaturer(19) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked ("Direktivet om elektronisk handel")(20) bør finde anvendelse på fremsendelse af oplysninger ad elektronisk vej i forbindelse med nærværende direktiv. Procedurerne for offentlige indkøb og de regler, der gælder for projektkonkurrencer om tjenesteydelser, kræver et højere sikkerhedsniveau og strengere fortrolighed end det niveau, der er fastsat i disse direktiver. Derfor bør systemerne til elektronisk modtagelse af tilbud, ansøgninger om deltagelse samt planer og projekter opfylde yderligere specifikke krav. Med henblik herpå bør anvendelsen af elektroniske signaturer, navnlig avancerede elektroniske signaturer, så vidt som muligt tilskyndes. Desuden kan eksistensen af frivillige akkrediteringsordninger udgøre en gunstig ramme for at øge niveauet for certificeringstjenesteydelser for disse anordninger.
(49) Det er hensigtsmæssigt, at deltagerne i en tildelingsprocedure underrettes om afgørelser om at indgå en rammeaftale eller at tildele en kontrakt eller at frafalde proceduren inden for frister, der er tilstrækkelig korte til ikke at gøre det umuligt at indgive anmodninger om ændringer; denne underretning bør derfor gives så hurtigt som muligt og generelt inden for 15 dage efter afgørelsen.
(50) Det bør præciseres, at ordregiverne i et offentligt udbud bør fastlægge deres udvælgelseskriterier på objektivt grundlag. Udvælgelseskriterierne ved begrænsede udbud og udbud med forhandling bør også være objektive. Disse objektive regler og kriterier indebærer ligesom udvælgelseskriterierne ikke nødvendigvis vægtning.
(51) Det er vigtigt at tage hensyn til Domstolens retspraksis i tilfælde, hvor en økonomisk aktør fremfører andre økonomiske aktørers økonomiske, finansielle eller tekniske formåen, uanset den retlige karakter af forbindelsen mellem dem, med henblik på at opfylde udvælgelses-kriterierne eller i forbindelse med kvalifikationsordninger til støtte for sin ansøgning om kvalifikation. I sidstnævnte tilfælde er det den økonomiske aktør, der skal godtgøre, at disse ressourcer faktisk vil være til rådighed for den i hele kvalifikationens gyldighedsperiode. Med henblik på kvalifikationen kan en ordregiver derfor fastsætte, hvilke krav der skal opfyldes, især kan ordregiveren kræve, f.eks. når virksomheden benytter sig af en anden virksomheds finansielle status, at denne skal hæfte, om nødvendigt solidarisk og ubegrænset.
Kvalifikationsordninger skal anvendes efter objektive regler og kriterier, der, hvis ordregiverne ønsker det, kan omfatte den økonomiske aktørs kapacitet og/eller de særlige kendetegn ved de arbejder, leverancer eller tjenesteydelser, der er omfattet af ordningen. Med henblik på kvalifikation kan ordregivere foretage deres egne undersøgelser for at vurdere de pågældende arbejders, leverancers eller tjenesteydelsers kendetegn, navnlig med hensyn til kompatibilitet og sikkerhed.
(52) I forbindelse med krav om dokumentation af særlige kvalifikationer for at kunne deltage i en udbudsprocedure eller i en projektkonkurrence anvendes de relevante fællesskabsbestemmelser om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater eller anden dokumentation for formelle kvalifikationer.
(53) Når det er relevant, eller når bygge- og anlægsarbejdernes eller tjenesteydelsernes art gør det berettiget at anvende miljøledelsesforanstaltninger eller -systemer i forbindelse med udførelsen af en kontrakt, kan det kræves, at der anvendes sådanne foranstaltninger eller systemer. Miljøledelsessystemerne kan, uanset om de er registreret i overensstemmelse med fællesskabsinstrumenterne som f.eks. forordning (EF) nr. 761/2001(21) (EMAS), vise, om virksomheden har teknisk formåen til at udføre kontrakten. Desuden bør en beskrivelse af de foranstaltninger, som virksomheden anvender for at sikre det samme miljøbeskyttelsesniveau, accepteres som alternativ dokumentation i stedet for de registrerede miljøledelsessystemer.
(54) Tildeling af kontrakter til økonomiske aktører, der har deltaget i en kriminel organisation, eller som er kendt skyldige i korruption eller svig til skade for De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser eller hvidvaskning af penge, bør undgås. Da ordregivere, der ikke er ordregivende myndigheder, måske ikke har adgang til uomtvistelige beviser i sagen, er det dog hensigtsmæssigt at overlade det til disse ordregivere, om de vil anvende udelukkelses-kriterierne i artikel 45, stk. 1 i direktiv 2004/18/EF. Pligten til at anvende disse bestemmelser bør derfor begrænses til ordregivere, der er ordregivende myndigheder. Når det er hensigtsmæssigt, bør de ordregivende myndigheder bede potentielle ansøgere, udvalgte ansøgere og tilbudsgivere om at fremlægge passende dokumentation, og hvis de er i tvivl om disses personlige forhold, kan de bede den pågældende medlemsstats kompetente myndigheder om hjælp. Udelukkelse af sådanne økonomiske aktører bør ske, så snart den ordregivende myndighed får kendskab til en dom for sådanne overtrædelser, der er afsagt i henhold til national ret og er endelig og dermed retskraftig.
Hvis den nationale ret indeholder bestemmelser herom, kan tilsidesættelse af miljølovgivning eller lovgivning om ulovlige aftaler i offentlige kontrakter, der har været genstand for en endelig dom eller afgørelse med tilsvarende virkning, betragtes som en strafbar handling, der rejser tvivl om den økonomiske aktørs faglige hæderlighed, eller som en alvorlig fejl.
Tilsidesættelse af nationale bestemmelser om gennemførelse af Rådets direktiv 2000/78/EF(22) og 76/207/EØF(23) vedrørende ligebehandling af arbejdstagere, som har været genstand for en endelig dom eller afgørelse med tilsvarende virkning, kan betragtes som en strafbar handling, der rejser tvivl om den pågældende økonomiske aktørs faglige hæderlighed, eller som en alvorlig fejl.
(55) Tildelingen af kontrakten skal foretages på grundlag af objektive kriterier, der sikrer, at principperne om gennemsigtighed, ikke-forskelsbehandling og ligebehandling overholdes, og at tilbuddene vurderes på reelle konkurrencevilkår. Derfor bør der kun tillades anvendelse af to tildelingskriterier, nemlig "den laveste pris" og "det økonomisk mest fordelagtige tilbud".
For at sikre overholdelsen af princippet om ligebehandling ved tildelingen af kontrakter bør der indføres pligt - i overensstemmelse med retspraksis - til at fastholde den nødvendige gennemsigtighed, for at alle tilbudsgivere kan være rimeligt informeret om de kriterier og regler, der anvendes til afdækning af det økonomisk mest fordelagtige tilbud. Ordregiverne skal derfor oplyse, hvilke tildelingskriterier de anvender, og hvordan de vægter kriterierne, på et så tidligt tidspunkt, at tilbudsgiverne har disse oplysninger, når de udarbejder deres tilbud. Ordregiverne kan i særlige tilfælde undlade at oplyse, hvordan de vægter tildelingskriterierne, når en sådan vægtning ikke kan fastsættes i forvejen, især på grund af kontraktens kompleksitet, men de skal kunne begrunde dette. I disse tilfælde skal de oplyse kriteriernes prioriterede rækkefølge med de vigtigste først.
Når ordregiverne vælger at tildele kontrakten til den, der har givet det økonomisk mest fordelagtige tilbud, vurderer de tilbuddene for at fastslå, hvilket der indebærer det bedste forhold mellem kvalitet og pris. Med henblik herpå fastsætter de økonomiske og kvalitative kriterier, der tilsammen skal gøre det muligt at fastslå, hvilket tilbud er det økonomisk mest fordelagtigt for ordregiveren. Disse kriterier fastsættes ud fra kontraktsgenstanden, idet de skal gøre det muligt at vurdere de enkelte tilbuds resultatniveau i forhold til kontraktsgenstanden som defineret i de tekniske specifikationer og at måle forholdet mellem kvalitet og pris for hvert tilbud. For at sikre ligebehandling skal tildelingskriterierne gøre det muligt at sammenligne tilbuddene og vurdere dem objektivt. Hvis disse betingelser er opfyldt, kan økonomiske og kvalitative tildelingskriterier, f.eks. dem, der vedrører opfyldelsen af miljøkrav, give ordregiveren mulighed for at opfylde den berørte almenheds behov som anført i kontraktspecifikationerne. Under samme omstændigheder kan en ordregiver anvende kriterier, der skal opfylde sociale krav, navnlig svarende til behov - som defineret i kontraktspecifikationerne - hos særligt ugunstigt stillede befolkningsgrupper, hvortil hører modtagerne/brugerne af de bygge- og anlægsarbejder, vareindkøb eller tjenesteydelser, der er omfattet af kontrakten.
(56) Tildelingskriterierne bør ikke berøre anvendelsen af nationale bestemmelser om vederlag for visse tjenesteydelser, f.eks. arkitekt-, ingeniør- og advokatydelser.
(57) Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71 af 3. juni 1971 om fastlæggelse af regler for tidsfrister, datoer og tidspunkter(24) finder anvendelse på beregningen af fristerne i dette direktiv.
(58) Dette direktiv berører ikke Fællesskabets eller medlemsstaternes bestående internationale forpligtelser, ligesom det ikke berører anvendelsen af andre bestemmelser i traktaten, bl.a. artikel 81 og 86.
(59) Dette direktiv må ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser for så vidt angår de i bilag XXV anførte frister for medlemsstaternes overholdelse af direktiv 93/38/EØF.
(60) De foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen.(25)
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
INDHOLDSFORTEGNELSE
TABELPOSITION
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER OM UDBUD OG PROJEKTKONKURRENCER
KAPITEL I
Grundbegreber
Artikel 1
Definitioner
1. I dette direktiv anvendes definitionerne i denne artikel.
2. a) Ved "vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter" forstås gensidigt bebyrdende aftaler, som indgås skriftligt mellem en eller flere ordregivere, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, og en eller flere entreprenører, leverandører, eller tjenesteydere.
b) Ved "bygge- og anlægskontrakter" forstås kontrakter angående enten udførelse eller både projektering og udførelse af arbejder, vedrørende en af de aktiviteter, der er defineret i bilag XII, eller bygge- og anlægsarbejde, eller vedrørende udførelsen ved et hvilket som helst middel af et bygge- og anlægsarbejde, der svarer til et behov, som ordregiveren har præciseret. Ved "bygge- og anlægsarbejde" forstås resultatet af et sæt bygge- og anlægsaktiviteter bestemt til i sig selv at udfylde en økonomisk eller teknisk funktion.
c) Ved "vareindkøbskontrakter" forstås andre kontrakter end dem, der er omhandlet i litra b), og som vedrører køb, leasing eller leje med eller uden forkøbsret af varer.
En kontrakt, som vedrører levering af varer, og som accessorisk omfatter monterings- og installationsarbejde, betragtes som en "vareindkøbskontrakt".
d) Ved "tjenesteydelseskontrakter" forstås kontrakter, bortset fra bygge- og anlægskontrakter og vareindkøbskontrakter, som vedrører tjenesteydelser nævnt i bilag XVII.
En kontrakt, der vedrører både varer og tjenesteydelser som defineret i bilag XVII betragtes som en "tjenesteydelseskontrakt", hvis værdien af de pågældende tjenesteydelser overstiger værdien af de varer, kontrakten omfatter.
En kontrakt, som vedrører de tjenesteydelser, der er defineret i bilag XVII og som kun accessorisk i forhold til kontraktens hovedgenstand omfatter de aktiviteter, der er defineret i bilag XII, betragtes som en offentlig tjenesteydelseskontrakt.
3. a) Ved "koncessionskontrakt om bygge- og anlægsarbejder" forstås en kontrakt med samme karakteristika som bygge- og anlægskontrakter bortset fra, at vederlaget for det arbejde, som skal præsteres, enten udelukkende består i retten til at udnytte bygge- og anlægsarbejdet, eller i denne ret sammen med betaling af en pris.
b) Ved "koncessionskontrakt om tjenesteydelser" forstås en kontrakt med samme karakteristika som tjenesteydelseskontrakter bortset fra, at vederlaget for den tjenesteydelse, som skal præsteres, enten udelukkende består i retten til at udnytte tjenesteydelsen, eller i denne ret sammen med betaling af en pris.
4. Ved "rammeaftale" forstås en aftale indgået mellem en eller flere ordregivere, som nævnt i artikel 2, stk. 2, og en eller flere virksomheder med det formål at fastsætte vilkårene for de kontrakter, der skal indgås i løbet af en given periode, især med hensyn til pris og i givet fald påtænkt mængde.
5. Ved "dynamisk indkøbssystem" forstås en fuldt elektronisk indkøbsproces for almindelige indkøb, der er generelt tilgængelige på markedet og opfylder ordregiverens krav; processen er endvidere tidsbegrænset og under hele sin varighed åben for enhver økonomisk aktør, der opfylder udvælgelseskriterierne og har afgivet et vejledende tilbud, der er i overensstemmelse med udbudsbetingelserne.
6. Ved "elektronisk auktion" forstås en gentagen proces, hvor nye og lavere priser og/eller nye værdier for visse elementer i tilbuddene præsenteres ad elektronisk vej efter den første fuldstændige vurdering af tilbuddene, således at disse kan klassificeres på grundlag af automatisk behandling. Visse tjenesteydelseskontrakter og visse bygge- og anlægskontrakter, der involverer en intellektuel indsats som f.eks. projektering af bygge- og anlægsarbejder, kan derfor ikke gøres til genstand for elektroniske auktioner.
7. Begreberne "entreprenør", "leverandør" og "tjenesteyder" dækker enhver fysisk eller juridisk person og enhver ordregiver som nævnt i artikel 2, stk. 2, litra a) eller b), eller en sammenslutning af sådanne personer og/eller organer, som på markedet tilbyder udførelse af arbejder og/eller arbejde, varer eller tjenesteydelser.
Begrebet "økonomisk aktør", dækker både en entreprenør, en leverandør og en tjenesteyder. Det anvendes udelukkende for at forenkle teksten.
En "tilbudsgiver" er en økonomisk aktør, som har afgivet et tilbud, og en "ansøger" er enhver, der har anmodet om en opfordring til at deltage i et begrænset udbud eller et udbud med forhandling.
8. Ved "indkøbscentral" forstås en ordregivende myndighed i henhold til artikel 2, stk. 1, litra a), eller en ordregivende myndighed i henhold til artikel 1, stk. 9, i direktiv 2004/18/EF, der:
- rekvirerer leverancer og/eller tjenesteydelser for ordregivere eller
- indgår offentlige kontrakter eller rammeaftaler om bygge- og anlægsarbejder, leverancer eller tjenesteydelser for ordregivere.
9. "Offentlige udbud, begrænsede udbud og udbud med forhandling" er udbudsprocedurer, der anvendes af ordregiverne på følgende måde:
a) Ved offentlige udbud kan alle interesserede økonomiske aktører afgive et tilbud.
b) Ved begrænsede udbud, som enhver økonomisk aktør kan ansøge om at deltage i, men hvor kun de virksomheder, der af ordregiverne modtager opfordring dertil, kan afgive et tilbud.
c) Ved "udbud med forhandling" forstås procedurer, hvor ordregiverne henvender sig til de økonomiske aktører, som de selv udvælger, og forhandler kontraktens vilkår med en eller flere af disse.
10. "Projektkonkurrencer" er procedurer, hvorved ordregiveren, navnlig inden for fysisk planlægning, byplanlægning, arkitekt- og ingeniørarbejde eller databehandling, kan forskaffe sig et planlægnings- eller projekteringsarbejde, som er udvalgt af en bedømmelseskomité efter udskrivning af en konkurrence med eller uden præmieuddeling.
11. Ved "skriftlig(t)" forstås ethvert udtryk bestående af ord eller tal, som kan læses, reproduceres og derefter videresendes. Dette kan omfatte information overført og lagret ved hjælp af elektroniske midler.
12. Ved "elektronisk middel" forstås et middel, der anvender elektronisk databehandlingsudstyr (herunder digital kompression) og datalagringsudstyr, og hvor data sendes, rutes og modtages via tråd, radio, optiske midler eller andre elektromagnetiske midler.
13. Ved "Det fælles glossar for offentlige kontrakter", i det følgende benævnt "CPV" (Common Procurement Vocabulary), forstås den referencenomenklatur, der er gældende for offentlige kontrakter, og som er vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2195/2002 af 5. november 2002(26), idet der sikres overensstemmelse med andre gældende nomenklaturer.
I tilfælde af forskellige fortolkninger af direktivets anvendelsesområde som følge af eventuelle forskellige fortolkninger mellem CPV-nomenklaturen og NACE-nomenklaturen, som er omhandlet i bilag XII, eller mellem CPV-nomenklaturen og CPC-nomenklaturen (den foreløbige udgave), som er omhandlet i bilag XVII, gælder henholdsvis NACE-nomenklaturen og CPC-nomenklaturen.
KAPITEL II
Definition af ordregivere og former for virksomhed
Afdeling 1
Former for ordregivere
Artikel 2
Ordregivere
1. I dette direktiv forstås ved:
a) "ordregivende myndigheder": staten, lokale myndigheder, offentligretlige organer eller sammenslutninger bestående af en eller flere af disse myndigheder eller et eller flere sådanne offentligretlige organer.
Et organ anses for offentligretligt, hvis:
- dets opgave er at varetage opgaver af almen interesse, der ikke har industriel eller kommerciel karakter,
- det er en juridisk person, og
- dets aktivitet for størstedelens vedkommende finansieres af staten eller de lokale myndigheder eller af andre offentligretlige organer, eller dets forvaltning er underlagt disses kontrol, eller hvis staten, de lokale myndigheder eller andre offentligretlige organer udpeger mere end halvdelen af medlemmerne i administrations-, ledelses- eller tilsynsorganet.
b) "offentlig virksomhed": enhver virksomhed, som de ordregivende myndigheder direkte eller indirekte kan have bestemmende indflydelse på som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de for virksomheden gældende regler.
Bestemmende indflydelse antages at foreligge, når de ordregivende myndigheder direkte eller indirekte i relation til en virksomhed:
- besidder majoriteten af virksomhedens ansvarlige kapital
- råder over flertallet af de stemmer, som er knyttet til de kapitalandele, som virksom-heden har udstedt, eller
- kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne i virksomhedens administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan.
2. Dette direktiv gælder for ordregivere:
a) der er ordregivende myndigheder eller offentlige virksomheder, og som udøver en af de former for virksomhed, der er omhandlet i artikel 3-7.
b) der ikke er ordregivende myndigheder eller offentlige virksomheder, og som bl.a. udøver en eller flere af de former for virksomhed, der er omhandlet i artikel 3-7, og som råder over særlige eller eksklusive rettigheder, der er meddelt af en kompetent myndighed i en medlemsstat.
3. Ved "særlige eller eksklusive rettigheder" forstås i dette direktiv rettigheder, som følger af en tilladelse, der er meddelt af en kompetent myndighed i den pågældende medlemsstat i henhold til en lov eller administrativ bestemmelse, og som tager sigte på at forbeholde en eller flere virksomheder at udøve en af de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 3-7, og dermed i væsentlig grad påvirker andre virksomheders muligheder for at udføre den pågældende aktivitet.
Afdeling 2
Former for virksomhed
Artikel 3
Gas, varme og elektricitet
1. For så vidt angår gas og varme gælder dette direktiv for følgende former for virksomhed:
a) tilrådighedsstillelse eller drift af faste net til betjening af offentligheden i forbindelse med produktion, transport eller distribution af gas eller varme, eller
b) forsyning af disse net med gas eller varme.
2. Når en ordregiver, som ikke er en ordregivende myndighed, forsyner net, som skal betjene offentligheden, med gas eller varme, betragtes dette ikke som en form for virksomhed som omhandlet i stk. 1, når:
a) den pågældende ordregivers produktion af gas eller varme er et uundgåeligt resultat af udøvelsen af en anden form for virksomhed end dem, der er omhandlet i stk. 1 eller 3, eller i artikel 4-7.
b) forsyningen af det offentlige net kun tager sigte på en rationel udnyttelse af denne produktion og svarer til højst 20% af ordregiverens omsætning beregnet som et gennemsnit over de sidste tre år, heri medregnet det løbende år.
3. For så vidt angår elektricitet gælder dette direktiv også for følgende former for virksomhed:
a) tilrådighedsstillelse eller drift af faste net til betjening af offentligheden i forbindelse med produktion, transport eller distribution af elektricitet, eller
b) forsyning af disse net med elektricitet.
4. Når en ordregiver, som ikke er en ordregivende myndighed, forsyner net, som skal betjene offentligheden, med elektricitet, betragtes dette ikke som en form for virksomhed som omhandlet i stk. 3, når:
a) den pågældende ordregivers produktion af elektricitet finder sted, fordi forbruget heraf er nødvendigt for udøvelsen af en anden form for virksomhed end dem, der er omhandlet i stk. 1 eller 3 eller i artikel 4-7
b) forsyningen af det offentlige net kun afhænger af ordregiverens eget forbrug og ikke har oversteget 30% af dennes samlede energiproduktion beregnet som et gennemsnit over de sidste tre år, heri medregnet det løbende år.
Artikel 4
Vand
1. Dette direktiv gælder også for følgende former for virksomhed:
a) tilrådighedsstillelse eller drift af faste net til betjening af offentligheden i forbindelse med produktion, transport eller distribution af drikkevand, eller
b) forsyning af disse net med drikkevand.
2. Dette direktiv gælder også for kontrakter eller projektkonkurrencer, der indgås eller afholdes af ordregivere, som udøver en af de former for virksomhed, der er omhandlet i stk. 1, og som:
a) vedrører vandbygningsprojekter, kunstvanding eller dræning, forudsat at den mængde vand, der er bestemt til drikkevandsforsyning, udgør mere end 20% af den samlede mængde vand, der stilles til rådighed ved hjælp af de nævnte projekter eller kunstvandings- og dræningsanlæg, eller
b) vedrører bortledning eller rensning af spildevand.
3. Når en ordregiver, som ikke er en ordregivende myndighed, forsyner net, som skal betjene offentligheden, med drikkevand, betragtes dette ikke som en form for virksomhed som omhandlet i stk. 1, når:
a) den pågældende ordregivers produktion af drikkevand finder sted, fordi forbruget heraf er nødvendigt for udøvelsen af en anden form for virksomhed end dem, der er omhandlet i artikel 3-7, og
b) forsyningen af det offentlige net kun afhænger af ordregiverens eget forbrug og ikke har oversteget 30% af dennes samlede drikkevandsproduktion beregnet som et gennemsnit over de sidste tre år, heri medregnet det løbende år.
Artikel 5
Transporttjenester
1. Dette direktiv gælder for tilrådighedsstillelse eller drift af net til betjening af offentligheden inden for transport med jernbane, automatiske systemer, sporvogn, trolleybus, bus eller kabel.
For transportydelser anses et net for at bestå, hvis driften foregår på betingelser, f.eks. vedrørende ruter, kapacitet og betjeningshyppighed, der er fastsat af en kompetent myndighed i en medlemsstat.
2. Dette direktiv finder ikke anvendelse på foretagender, der betjener offentligheden med bustransport, som er udelukket fra anvendelsesområdet for direktiv 93/38/EØF i henhold til dettes artikel 2, stk. 4.
Artikel 6
Posttjenester
1. Dette direktiv gælder for tilrådighedsstillelse af posttjenester og, på betingelserne i stk. 2, litra c), andre tjenester end posttjenester.
2. I forbindelse med dette direktiv og uden at det berører direktiv 97/67/EF forstås ved
a) "postforsendelse": adresseret forsendelse i den endelige form, den har på indleveringstidspunktet, uanset vægt. Ud over brevforsendelser omfatter sådanne forsendelser bl.a. bøger, kataloger, aviser og tidsskrifter samt postpakker indeholdende varer med eller uden kommerciel værdi, uanset vægt
b) "posttjenester": tjenester, der består i indsamling, sortering, transport og omdeling af postforsendelser. Sådanne tjenester omfatter
- "posttjenester, der er omfattet af eneret": posttjenester, som der er givet eller på grundlag af artikel 7 i direktiv 97/67/EF kan gives eneret på
- "andre posttjenester": posttjenester, som ikke kan omfattes af eneret på grundlag af artikel 7 i direktiv 97/67/EF
c) "andre tjenester end posttjenester": tjenester på følgende områder:
- forvaltning af kurérservice (både før og efter forsendelsen, såsom forvaltning af "mail room"-tjenester)
- værdiforøgende tillægstjenester, der har forbindelse med og som udelukkende udføres med elektroniske hjælpemidler (herunder sikret fremsendelse af kodede dokumenter ad elektronisk vej, adressestyring og fremsendelse af rekommanderet elektronisk post)
- tjenester vedrørende postforsendelser, som ikke er omfattet af litra a), såsom uadresserede reklameforsendelser
- finanstjenester som defineret i kategori 6 i bilag XVII A og i artikel 24, litra c), herunder især postanvisninger og gireringer
- filatelitjenester og
- logistiske tjenester (tjenester, der kombinerer fysisk omdeling og/eller oplagring med funktioner, der ikke omfatter posttjenester),
hvis disse tjenester leveres af en enhed, der også leverer posttjenester som defineret i litra b), første eller andet led, og når betingelserne i artikel 30, stk. 1, ikke er opfyldt med hensyn til de tjenester, der falder ind under disse led.
Artikel 7
Bestemmelser om efterforskning efter og udvinding af olie, gas, kul og andet fast brændsel samt om havne og lufthavne
Dette direktiv gælder også for udnyttelse af et geografisk område med henblik på:
a) efterforskning efter eller udvinding af olie, gas, kul eller andet fast brændsel eller
b) tilrådighedsstillelse af lufthavne, søhavne eller havne ved indre vandveje eller andre transportterminaler for transportvirksomheder, der opererer til vands eller i luften.
Artikel 8
Lister over ordregivere
De ikke-udtømmende lister over ordregivere efter nærværende direktiv er anført i bilag I til X. Medlemsstaterne giver med jævne mellemrum Kommissionen meddelelse om ændringer i deres lister, disse er så fuldstændige som muligt.
Artikel 9
Udøvelse af flere aktiviteter
1. En kontrakt, der indgås med henblik på udøvelse af flere aktiviteter, er underlagt reglerne for den aktivitet, der udgør kontraktens hovedgenstand.
Valget mellem at indgå en enkelt kontrakt og at indgå flere særskilte kontrakter må dog ikke foretages med det formål at udelukke kontrakten fra dette direktiv eller i givet fald direktiv 2004/18/EF.
2. Hvis en af de aktiviteter, kontrakten omfatter, er underlagt dette direktiv, og den anden er underlagt det ovenfor nævnte direktiv 2004/18/EF, og hvis det ikke er muligt objektivt at afgøre, hvilken aktivitet der udgør kontraktens hovedgenstand, skal kontrakten tildeles efter direktiv 2004/18/EF.
3. Hvis en af de aktiviteter, kontrakten omfatter, er underlagt dette direktiv, og den anden hverken er underlagt nærværende direktiv eller det ovenfor nævnte direktiv 2004/18/EF, og hvis det ikke er muligt objektivt at afgøre, hvilken aktivitet der udgør kontraktens hovedgenstand, skal kontrakten tildeles i overensstemmelse med nærværende direktiv.
KAPITEL III
Generelle principper
Artikel 10
Principper for tildeling af kontrakter
Ordregiverne overholder principperne om ligebehandling og ikke-forskelsbehandling af virksomheder og handler på en gennemsigtig måde.
AFSNIT II
BESTEMMELSER OM KONTRAKTER
KAPITEL I
Almindelige bestemmelser
Artikel 11
Økonomiske aktører
1. Ansøgere eller tilbudsgivere, som i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor de er etableret, har ret til at levere den pågældende ydelse, kan ikke afvises alene med den begrundelse, at det i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor kontrakten tildeles, kunne kræves, at de skal være enten en fysisk eller en juridisk person.
Når der er tale om offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter samt vareindkøbskontrakter, der som accessorisk aktivitet vedrører tjenesteydelser og/eller monterings- og installationsarbejde, kan det imidlertid forlanges af juridiske personer, at de i tilbuddet eller ansøgningen om deltagelse opgiver navn og relevante faglige kvalifikationer for de personer, der skal opfylde den pågældende kontrakt.
2. Sammenslutninger af økonomiske aktører kan være tilbudsgivere eller ansøgere. I forbindelse med afgivelse af et tilbud eller indgivelse af en ansøgning om deltagelse kan ordregiverne ikke kræve, at sammenslutninger af økonomiske aktører antager en bestemt retlig form, men den udvalgte sammenslutning kan være nødsaget til at antage en bestemt retlig form, når den har fået tildelt kontrakten, i det omfang det er nødvendigt for at sikre en tilfredsstillende opfyldelse af denne.
Artikel 12
Vilkår på baggrund af aftaler vedtaget inden for Verdenshandelsorganisationen (WTO)
Med henblik på ordregiveres tildeling af kontrakter skal medlemsstaterne i deres indbyrdes forbindelser anvende lige så gunstige vilkår som dem, de giver økonomiske aktører fra tredjelande i forbindelse med gennemførelsen af aftalen. Med henblik herpå rådfører medlemsstaterne sig med hinanden i Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler om, hvilke foranstaltninger der skal træffes til gennemførelse af aftalen.
Artikel 13
Fortrolighed
1. I forbindelse med fremsendelsen af tekniske specifikationer til interesserede økonomiske aktører, ved kvalifikationsbedømmelsen og udvælgelsen af økonomiske aktører samt ved tildelingen af kontrakter kan ordregiverne stille krav til beskyttelse af den fortrolige karakter af de oplysninger, de fremsender.
2. Med forbehold af bestemmelserne i dette direktiv, navnlig vedrørende de forpligtelser med hensyn til offentliggørelse af oplysninger om indgåede kontrakter og meddelelse til ansøgere og tilbudsgivere, som er omhandlet i artikel 43 og 49, og i overensstemmelse med den nationale lovgivning, som ordregiveren er omfattet af, må ordregiveren ikke offentliggøre oplysninger, som de økonomiske aktører har fremsendt, og som de har betegnet som fortrolige. Sådanne oplysninger omfatter navnlig tekniske hemmeligheder, forretningshemmeligheder og fortrolige aspekter af tilbud.
Artikel 14
Rammeaftaler
1. Ordregiverne kan betragte en rammeaftale som en kontrakt som omhandlet i artikel 1, stk. 2, og tildele den i overensstemmelse med dette direktiv.
2. Har ordregiverne indgået en rammeaftale i overensstemmelse med dette direktiv, kan de henholde sig til artikel 40, stk. 3, litra i), når de indgår kontrakter, der bygger på rammeaftalen.
3. Er der ikke indgået en rammeaftale i overensstemmelse med dette direktiv, kan ordregiverne ikke henholde sig til artikel 40, stk. 3, litra i).
4. Ordregiverne må ikke misbruge rammeaftaler, så konkurrencen derved forhindres, begrænses eller forvrides.
Artikel 15
Dynamiske indkøbssystemer
1. Medlemsstaterne kan give ordregiverne mulighed for at anvende dynamiske indkøbssystemer.
2. Med henblik på iværksættelsen af et dynamisk indkøbssystem følger ordregiverne reglerne for offentligt udbud i alle faser indtil tildelingen af de kontrakter, der skal indgås inden for dette system. Alle tilbudsgivere, som opfylder udvælgelseskriterierne og har afgivet et vejledende tilbud, der er i overensstemmelse med udbudsbetingelserne og de eventuelle supplerende dokumenter, optages i systemet; de vejledende tilbud kan til enhver tid forbedres, forudsat de stadig er i overensstemmelse med udbudsbetingelserne. Med henblik på indførelsen af systemet og indgåelsen af kontrakterne inden for systemet anvender ordregiverne udelukkende elektroniske midler i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 48, stk. 2-5.
3. Med henblik på indførelsen af det dynamiske indkøbssystem træffer ordregiverne følgende foranstaltninger:
a) de offentliggør en udbudsbekendtgørelse, hvori det præciseres, at der er tale om et dynamisk indkøbssystem
b) de præciserer i udbudsbetingelserne blandt andet, hvilken art indkøb der er omfattet af systemet, samt anfører alle de nødvendige oplysninger om indkøbssystemet, det anvendte elektroniske udstyr og de tekniske ordninger og specifikationer for tilslutning
c) de tilbyder ad elektronisk vej fra offentliggørelsen af udbudsbekendtgørelsen og indtil systemets udløb fri, direkte og fuld adgang til udbudsbetingelserne og til alle supplerende dokumenter og angiver i udbudsbekendtgørelsen den internetadresse, hvor disse dokumenter kan konsulteres.
4. Ordregiverne giver under hele det dynamiske indkøbssystems varighed alle økonomiske aktører mulighed for at afgive et vejledende tilbud med henblik på at blive optaget i systemet på de betingelser, der er omhandlet i stk. 2. De afslutter vurderingen senest 15 dage efter, at det vejledende tilbud er afgivet. De kan dog forlænge vurderingen, forudsat at der ikke i mellemtiden foretages noget udbud.
Ordregiveren underretter snarest muligt de i første afsnit omhandlede tilbudsgivere om, hvorvidt de er blevet optaget i det dynamiske indkøbssystem, eller hvorvidt deres vejledende tilbud er blevet afslået.
5. Hver enkelt kontrakt skal udbydes. Inden dette udbud iværksættes, offentliggør ordregiveren en forenklet udbudsbekendtgørelse, hvori alle de berørte økonomiske aktører opfordres til at afgive et vejledende tilbud i henhold til stk. 4 inden for en frist på mindst 15 dage fra datoen for afsendelsen af den forenklede udbudsbekendtgørelse. Ordregiverne iværksætter først et udbud, når de har afsluttet vurderingen af alle de vejledende tilbud, der er afgivet inden for denne frist.
6. Ordregiverne opfordrer alle de tilbudsgivere, der er optaget i systemet, til at afgive et tilbud med henblik på hver enkelt kontrakt, der skal indgås inden for systemet. I den forbindelse fastsætter de en tilstrækkelig frist for afgivelse af tilbud.
De tildeler kontrakten til den tilbudsgiver, der har afgivet det bedste tilbud, på grundlag af de tildelingskriterier, der er angivet i den udbudsbekendtgørelse, der anvendes ved indførelsen af det dynamiske indkøbssystem. Disse kriterier kan eventuelt præciseres i den opfordring, der er omhandlet i foregående afsnit.
7. Varigheden af et dynamisk indkøbssystem kan ikke være på over fire år undtagen i særlige behørigt begrundede tilfælde.
Ordregiverne kan ikke anvende dette system på en måde, der kan forhindre, begrænse eller fordreje konkurrencen.
Der kan ikke pålægges interesserede økonomiske aktører eller parterne i systemet noget administrationsgebyr.
KAPITEL II
Tærskelværdier og udelukkelse
Afdeling 1
Tærskelværdier
Artikel 16
Tærskelværdier for kontrakter
Medmindre de er udelukket i henhold til udelukkelserne i artikel 19-26 eller i henhold til artikel 30, vedrørende udøvelsen af den pågældende aktivitet i den berørte medlemsstat finder dette direktiv anvendelse på kontrakter, hvis anslåede værdi uden moms svarer til mindst følgende tærskelværdier:
a) 499000 EUR for vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter
b) 6242000 EUR for bygge- og anlægskontrakter.
Artikel 17
Metoder til beregning af den anslåede værdi af kontrakter, rammeaftaler og dynamiske indkøbssystemer
1. Den anslåede værdi af en kontrakt beregnes på grundlag af det samlede beløb, der efter ordregiverens skøn skal betales, eksklusive moms. I denne beregning tages der hensyn til det anslåede samlede beløb, herunder enhver form for optioner og eventuelle videreførelser af kontrakten.
Hvis ordregiveren forudser præmier eller betalinger til ansøgere eller tilbudsgivere, tager den hensyn hertil ved beregning af kontraktens anslåede værdi.
2. Ordregiverne må ikke omgå dette direktiv ved at opdele et bygge- og anlægsprojekt eller et projekt til indkøb af en vis mængde varer og/eller tjenesteydelser eller ved at anvende særlige metoder til at beregne kontrakternes anslåede værdi.
3. Den værdi, der skal tages hensyn til i forbindelse med rammeaftaler og dynamiske indkøbssystemer, er den højeste anslåede værdi uden moms af samtlige kontrakter, der forventes tildelt i hele aftalens eller systemets løbetid.
4. Med henblik på anvendelse af artikel 16 medtager ordregiverne i bygge- og anlægskontrakters anslåede værdi værdien af arbejdet samt af alle vareleverancer og tjenesteydelser, som ordregiverne stiller til rådighed for entreprenøren, og som er nødvendige for kontraktens udførelse.
5. Værdien af vareleverancer og tjenesteydelser, som ikke er nødvendige for udførelsen af en bestemt bygge- og anlægskontrakt, må ikke lægges til værdien af den pågældende bygge- og anlægskontrakt, således at indkøbet af sådanne vareleverancer og tjenesteydelser unddrages bestemmelserne i dette direktiv.
6. a) Når foreslåede arbejder eller et foreslået køb af tjenesteydelser kan medføre, at kontrakter tildeles samtidig i form af separate delkontrakter, tages hensyn til den samlede anslåede værdi af alle delkontrakterne.
Er den samlede værdi af delkontrakterne lig med eller større end de i artikel 16 nævnte tærskelværdier, finder direktivet anvendelse på tildelingen af hver delkontrakt.
Ordregiverne kan dog give afkald på denne anvendelse for delkontrakter, hvis anslåede værdi uden moms er under 80000 EUR for tjenesteydelser eller 1 mio. EUR for bygge- og anlægsarbejder, når de samlede udgifter til disse delkontrakter ikke overstiger 20% af de samlede delkontrakters værdi.
b) Når et forslag om køb af lignende leverancer kan medføre, at der tildeles kontrakter samtidig i form af separate delkontrakter, tages hensyn til den samlede anslåede værdi af alle delkontrakterne ved anvendelsen af artikel 16.
Er den samlede værdi af delkontrakterne lig med eller større end den i artikel 16 nævnte tærskelværdi, finder direktivet anvendelse på tildelingen af hver delkontrakt.
Ordregiverne kan dog give afkald på denne anvendelse for delkontrakter, hvis anslåede værdi uden moms er under 80000 EUR, når de samlede udgifter til disse delkontrakter ikke overstiger 20% af de samlede delkontrakters værdi.
7. Når det drejer sig om vareindkøbs- eller tjenesteydelseskontrakter, der har en regelmæssig karakter eller skal fornyes inden for en given periode, beregnes kontraktens anslåede værdi på grundlag af:
a) enten den faktiske samlede værdi af på hinanden følgende kontrakter af samme type, der er indgået i løbet af de foregående tolv måneder eller det foregående regnskabsår, om muligt korrigeret for at tage hensyn til de ændringer i mængde eller værdi, der vil forekomme i løbet af de tolv måneder, der følger efter den oprindelige kontrakt,
b) eller den samlede anslåede værdi af på hinanden følgende kontrakter, der er indgået i løbet af de tolv måneder, der følger efter den første leverance, eller i løbet af regnskabsåret, hvis dette overstiger tolv måneder.
8. Den samlede anslåede værdi af en kontrakt, der omfatter både tjenesteydelser og vareleverancer, beregnes på grundlag af tjenesteydelsernes og vareleverancernes samlede værdi, uanset deres respektive andele. Beregningen omfatter værdien af montering og installation.
9. For så vidt angår indkøbskontrakter vedrørende leasing eller leje med eller uden forkøbsret af varer er beregningsgrundlaget for kontraktens anslåede værdi:
a) for tidsbegrænsede kontrakter, hvis de løber i tolv måneder eller derunder, den samlede anslåede værdi for hele kontraktens løbetid eller, hvis løbetiden overstiger tolv måneder, den samlede værdi, inklusive den anslåede restværdi
b) for tidsubegrænsede kontrakter eller kontrakter, hvis løbetid ikke kan fastsættes nærmere, den månedlige værdi ganget med 48.
10. Ved beregningen af den anslåede kontraktværdi for tjenesteydelseskontrakter medregnes følgende beløb, når det er relevant:
a) for så vidt angår forsikringstjenesteydelser, den præmie, der skal betales, og andre former for vederlag
b) for så vidt angår banktjenesteydelser og andre finansielle tjenesteydelser, honorarer, provisioner og rente samt andre former for vederlag
c) for så vidt angår aftaler, der indebærer betaling for projektering, honorarer, provision og andre former for vederlag.
11. Når det drejer sig om tjenesteydelseskontrakter uden angivelse af en samlet pris, er beregningsgrundlaget for kontrakternes anslåede værdi:
a) for tidsbegrænsede kontrakter, hvis de løber i 48 måneder eller derunder, den samlede værdi for hele løbetiden
b) for tidsubegrænsede kontrakter eller kontrakter, hvis løbetid er over 48 måneder, den månedlige værdi ganget med 48.
Afdeling 2
Kontrakter og koncessionskontrakter samt kontrakter, der er underlagt en særlig ordning
UNDERAFDELING 1
Artikel 18
Koncessionskontrakter om bygge- og anlægsarbejder eller om tjenesteydelser
Dette direktiv finder ikke anvendelse på koncessionskontrakter om bygge- og anlægsarbejder eller tjenesteydelser, der tildeles af ordregivere, som udøver en eller flere af de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 3-7, når disse koncessionskontrakter indgås med henblik på udøvelsen af disse aktiviteter.
UNDERAFDELING 2
Bestemmelser, der gælder alle ordregivere og alle former for kontrakter
Artikel 19
Kontrakter, der indgås med henblik på videresalg eller udlejning til tredjemand
1. Dette direktiv gælder ikke for kontrakter, der indgås med henblik på videresalg eller udlejning til tredjemand, hvis ordregiveren ikke har særlige eller eksklusive rettigheder til at sælge eller udleje kontrakternes genstand, og andre virksomheder frit kan sælge eller udleje den på de samme betingelser som ordregiveren.
2. Efter anmodning fra Kommissionen meddeler ordregiverne alle de kategorier af varer og aktiviteter, som de anser for undtaget i henhold til stk. 1. Kommissionen kan regelmæssigt i Den Europæiske Unions Tidende offentliggøre orienterende oversigter over de kategorier af varer og aktiviteter, som den anser for undtaget. I denne forbindelse tager Kommissionen hensyn til følsomme forretningsmæssige oplysninger, som ordregiverne måtte påberåbe sig ved fremsendelsen af oplysningerne.
Artikel 20
Kontrakter, der indgås i andet øjemed end udøvelse af en af de omhandlede former for virksomhed eller med henblik på udøvelse af en sådan virksomhed i et tredjeland
1. Dette direktiv gælder ikke for kontrakter, som ordregivere indgår i andet øjemed end udøvelse af de i artikel 3-7 omhandlede former for virksomhed eller med henblik på udøvelse af sådan virksomhed i et tredjeland under omstændigheder, som ikke indebærer fysisk udnyttelse af et net eller geografisk område inden for Fællesskabet.
2. Efter anmodning fra Kommissionen meddeler ordregiverne alle de aktiviteter, som de anser for undtaget i henhold til stk. 1. Kommissionen kan regelmæssigt i Den Europæiske Unions Tidende offentliggøre orienterende oversigter over de kategorier af aktiviteter, som den anser for undtaget. I denne forbindelse tager Kommissionen hensyn til følsomme forretningsmæssige oplysninger, som ordregiverne måtte påberåbe sig ved fremsendelsen af oplysningerne.
Artikel 21
Kontrakter, der er hemmelige, eller som kræver særlige sikkerhedsforanstaltninger
Dette direktiv gælder ikke for kontrakter, som af medlemsstaterne erklæres for hemmelige eller hvis gennemførelse skal ledsages af særlige sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med gældende love eller administrative bestemmelser i den pågældende medlemsstat, eller når beskyttelsen af denne stats væsentlige sikkerhedsinteresser kræver det.
Artikel 22
Kontrakter, der indgås i henhold til internationale regler
Dette direktiv finder ikke anvendelse på kontrakter, for hvilke der gælder andre udbudsregler, og som indgås i henhold til:
a) en i overensstemmelse med traktaten indgået international aftale mellem en medlemsstat og et eller flere tredjelande om vareleverancer, bygge- og anlægsarbejder, tjenesteydelser eller projektkonkurrencer med henblik på signatarstaternes fælles gennemførelse eller udnyttelse af et projekt; enhver sådan aftale meddeles Kommissionen, som kan høre Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler, jf. artikel 68
b) en international aftale, der er indgået i forbindelse med troppestationering, når aftalen vedrører virksomheder i en medlemsstat eller i et tredjeland
c) en international organisations særlige procedure.
Artikel 23
Kontrakter, der tildeles en tilknyttet virksomhed eller en ordregiver, der deltager i et joint venture
1. I denne artikel forstås ved "tilknyttet virksomhed" en virksomhed, hvis årsregnskaber er konsolideret med ordregiverens årsregnskaber i overensstemmelse med kravene i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 udarbejdet på grundlag af traktatens artikel 44, stk. 2, litra g), om konsoliderede regnskaber(27)(28), eller, når det drejer sig om virksomheder, der ikke er underlagt dette direktiv, en virksomhed, som ordregiveren direkte eller indirekte kan udøve bestemmende indflydelse på som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra b), eller som kan udøve bestemmende indflydelse på ordregiveren, eller som sammen med ordregiveren er underkastet en anden virksomheds bestemmende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de for virksomheden gældende regler.
2. På de betingelser, der fremgår af stk. 3, finder dette direktiv ikke anvendelse på kontrakter:
a) som en ordregiver indgår med en tilknyttet virksomhed; eller
b) der af et joint venture udelukkende bestående af flere ordregivere med henblik på udøvelse af de i artikel 3-7 omhandlede former for virksomhed indgås med en virksomhed, der er tilknyttet en af disse ordregivere.
3. Stk. 2 finder anvendelse på:
a) tjenesteydelseskontrakter, hvis mindst 80% af den gennemsnitlige omsætning af tjenesteydelser, som den tilknyttede virksomhed har haft i løbet af de seneste tre år, hidrører fra leveringen af tjenesteydelser til de virksomheder, den er tilknyttet
b) indkøbskontrakter, hvis mindst 80% af den gennemsnitlige omsætning af leverancer, som den tilknyttede virksomhed har haft i løbet af de seneste tre år, hidrører fra udførelsen af sådanne leverancer til de virksomheder, den er tilknyttet
c) bygge- og anlægskontrakter, hvis mindst 80 % af den gennemsnitlige omsætning af bygge- og anlægsarbejder, som den tilknyttede virksomhed har haft i løbet af de seneste tre år, hidrører fra levering af bygge- og anlægsarbejder til de virksomheder, den er tilknyttet.
Når omsætningen, afhængig af hvornår den tilknyttede virksomhed blev etableret eller startede sin aktivitet, ikke er disponibel for de tre seneste regnskabsår, er det tilstrækkeligt, at denne virksomhed påviser sandsynligheden af, at den i litra a), b) eller c) nævnte omsætning kan realiseres, især i form af fremskrivning af aktiviteter.
Når de samme eller lignende tjenesteydelser, leverancer eller bygge- og anlægsarbejder udføres af mere end én virksomhed tilknyttet ordregiveren, beregnes ovennævnte procentsatser under hensyntagen til den samlede omsætning af hhv. tjenesteydelser, leverancer eller bygge- og anlægsarbejder i de tilknyttede virksomheder.
4. Dette direktiv finder ikke anvendelse på kontrakter, der indgås:
a) af et joint venture udelukkende bestående af flere ordregivere med henblik på udøvelse af de i artikel 3-7 omhandlede former for virksomhed med en af de deltagende ordregivere, eller
b) af en ordregiver med et sådant joint venture, som den er en del af, hvis joint venturet er oprettet for at udføre den pågældende aktivitet over en periode på mindst tre år, og hvis det i det instrument, der opretter joint venturet, er angivet, at de ordregivere, det udgøres af, vil være del af det i mindst den samme periode.
5. Efter anmodning fra Kommissionen meddeler ordregiverne følgende oplysninger med henblik på anvendelsen af stk. 2, 3 og 4:
a) de involverede virksomheders eller joint ventures' navn
b) de pågældende kontrakters art og værdi
c) alle oplysninger, som Kommissionen måtte finde nødvendige for at godtgøre, at forholdet mellem ordregiveren og den virksomhed eller det joint venture, som kontrakterne tildeles, opfylder kravene i denne artikel.
UNDERAFDELING 3
Bestemmelser, der gælder alle ordregivere, men kun tjenesteydelseskontrakter
Artikel 24
Kontrakter om visse tjenesteydelser, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for dette direktiv
Dette direktiv finder ikke anvendelse på tjenesteydelseskontrakter:
a) om erhvervelse eller leje - uanset finansieringsform - af jord, eksisterende bygninger eller anden fast ejendom eller vedrørende rettigheder hertil; dog er kontrakter i en hvilken som helst form om finansielle tjenesteydelser, der indgås samtidig med, før eller efter kontrakten om erhvervelse eller leje, underlagt dette direktiv
b) om voldgifts- og mæglingstjenesteydelser
c) vedrørende finansielle tjenesteydelser om emission, køb, salg og overførsel af værdipapirer eller andre finansielle instrumenter, navnlig ordregiverens transaktioner med henblik på at rejse penge eller kapital
d) vedrørende arbejdskontrakter
e) vedrørende tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling, bortset fra sådanne, hvis udbytte udelukkende tilhører ordregiveren til brug for egen virksomhed, forudsat at tjenesteydelsen i fuldt omfang betales af ordregiveren.
Artikel 25
Tjenesteydelseskontrakter, der tildeles på grundlag af en eksklusiv rettighed
Dette direktiv finder ikke anvendelse på tjenesteydelseskontrakter, der tildeles et foretagende, som selv er en ordregivende myndighed som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a), eller en sammenslutning af sådanne ordregivende myndigheder på grundlag af en eksklusiv rettighed, der er meddelt den i henhold til bekendtgjorte love eller administrative bestemmelser, der er forenelige med traktaten.
UNDERAFDELING 4
Bestemmelser, der kun gælder visse ordregivere
Artikel 26
Kontrakter om køb af vand og om levering af energi eller brændsel til energiproduktion, der indgås af visse ordregivere
Dette direktiv finder ikke anvendelse på
a) kontrakter om køb af vand, som indgås af ordregivere, der udøver en eller flere af de i artikel 4, stk. 1 omhandlede aktiviteter.
b) kontrakter om levering af energi eller brændsel til energiproduktion, som indgås af ordregivere, der udøver en af de i artikel 3, stk. 1, artikel 3, stk. 3, eller artikel 7, litra a), omhandlede virksomhed.
UNDERAFDELING 5
Kontrakter, der er underlagt en særlig ordning, bestemmelser om indkøbscentraler og den generelle procedure i tilfælde, hvor virksomheder er undergivet almindelige konkurrencevilkår
Artikel 27
Kontrakter, der er underlagt en særlig ordning
Med forbehold af artikel 30 sikrer Nederlandene og Det Forenede Kongerige, Republikken Østrig og Forbundsrepublikken Tyskland i kraft af tilladelsesbetingelserne eller andre passende foranstaltninger, at ordregivere i de sektorer, der er nævnt i beslutning 93/676/EØF, 97/367/EØF, 2002/205/EF og 2004/73/EF:
a) overholder principperne om ikke-forskelsbehandling og iværksættelse af udbud ved tildeling af vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter, navnlig hvad angår de oplysninger om deres hensigter om indgåelse af kontrakter, som de stiller til de økonomiske aktørers rådighed
b) meddeler Kommissionen oplysninger om tildelingen af kontrakter på de betingelser, der er fastsat i Kommissionens beslutning 93/327/EØF(29) om fastsættelse af de betingelser, hvorunder ordregivende myndigheder, der foretager udnyttelse af geografiske områder med henblik på efterforskning efter eller udvinding af olie, gas, kul eller andet fast brændsel, skal tilsende Kommissionen oplysninger vedrørende tildeling af kontrakter.
Artikel 28
Reserverede kontrakter
Medlemsstaterne kan lade kontrakter være forbeholdt beskyttede værksteder eller beslutte, at de udføres i forbindelse med programmer for beskyttet beskæftigelse, når flertallet af de berørte arbejdstagere er handicappede, som på grund af arten eller omfanget af deres handicap ikke kan udøve erhvervsmæssig beskæftigelse på normale vilkår.
Udbudsbekendtgørelsen skal indeholde oplysning herom.
Artikel 29
Kontrakter og rammeaftaler indgået af indkøbscentraler
1. Medlemsstaterne kan fastsætte bestemmelser, der giver ordregivere mulighed for at rekvirere bygge- og anlægsarbejder, leverancer og/eller tjenesteydelser gennem indkøbscentraler.
2. Ordregivere, der rekvirerer bygge- og anlægsarbejder, leverancer og/eller tjenesteydelser gennem en indkøbscentral under de i artikel 1, stk. 8, nævnte forudsætninger, anses for at have overholdt bestemmelserne i dette direktiv, forudsat at indkøbscentralen har overholdt disse bestemmelser, eller, hvor dette er relevant, bestemmelserne i direktiv 2004/18/EF.
Artikel 30
Procedure til afgørelse af, hvorvidt en given aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår
1. Kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af en af de i artikel 3-7 omhandlede aktiviteter, er ikke underlagt dette direktiv, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri.
2. For med henblik på anvendelsen af stk. 1 at afgøre, om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, anvendes kriterier, som er i overensstemmelse med konkurrencereglerne i traktaten, såsom de pågældende varers eller tjenesteydelsers særlige kendetegn, eventuelle alternative varer eller tjenesteydelser, prisvilkårene, og om der findes eller vil kunne findes mere end en leverandør af de pågældende varer eller tjenesteydelser.
3. Med henblik på anvendelsen af stk. 1 betragtes adgangen til et marked som fri, hvis medlemsstaten har gennemført og anvender bestemmelserne i den fællesskabslovgivning, der er anført i bilag XI.
Når der ikke foreligger en formodning om fri adgang til et bestemt marked på grundlag af første afsnit, skal det påvises, at der retligt og faktisk er fri adgang til det pågældende marked.
4. Hvis en medlemsstat under hensyntagen til stk. 2 og 3, skønner, at stk. 1 finder anvendelse for en given aktivitet, underretter den Kommissionen og meddeler denne alle relevante forhold, bl.a. alle love eller administrative bestemmelser eller aftaler, der kan godtgøre, at aktiviteten opfylder den i stk. 1 omhandlede betingelse, samt, hvor dette er relevant, den afgørelse, der er truffet af en uafhængig national myndighed, som er kompetent med hensyn til den pågældende aktivitet.
Kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af den givne aktivitet, er ikke længere underlagt dette direktiv:
- hvis Kommissionen i henhold til stk. 6 og inden for den frist, der er fastsat heri, har truffet afgørelse om, at stk. 1 finder anvendelse, eller
- hvis den ikke inden udløbet af denne frist har truffet nogen afgørelse om, hvorvidt stk. 1 finder anvendelse.
Hvis der imidlertid formodes at være fri adgang til et givet marked på grundlag af stk. 3, første afsnit, og hvis en uafhængig national myndighed, som er kompetent med hensyn til den pågældende aktivitet, har fastslået, at stk. 1 finder anvendelse, er kontrakter med henblik på at muliggøre udførelse af den givne aktivitet, ikke længere underlagt dette direktiv, hvis Kommissionen ikke har fastslået, at stk. 1 ikke finder anvendelse, ved en afgørelse i henhold til stk. 6 og inden for den deri fastsatte frist.
5. Hvis den berørte medlemsstats lovgivning giver mulighed herfor, kan ordregiverne anmode Kommissionen om at træffe afgørelse i henhold til stk. 6 om, hvorvidt stk. 1 finder anvendelse for en given aktivitet. I så fald underretter Kommissionen straks den berørte medlemsstat.
Under hensyntagen til stk. 2 og 3 meddeler den berørte medlemsstat Kommissionen alle relevante forhold, bl.a. love eller administrative bestemmelser eller aftaler, der kan godtgøre, at aktiviteten opfylder de i stk. 1 omhandlede betingelser, samt, hvor dette er relevant, den afgørelse, der er truffet af en uafhængig national myndighed, som er kompetent med hensyn til den pågældende aktivitet.
Kommissionen kan også på eget initiativ iværksætte en procedure for vedtagelse af en afgørelse om, hvorvidt stk. 1 finder anvendelse for en given aktivitet. I så tilfælde underretter Kommissionen straks den pågældende medlemsstat.
Hvis Kommissionen ikke inden udløbet af fristen i stk. 6 har truffet afgørelse om, hvorvidt stk. 1 finder anvendelse for en given aktivitet, anses stk. 1 for at finde anvendelse.
6. Kommissionen har en frist på tre måneder fra første hverdag efter den dato, hvor den modtager underretningen eller ansøgningen, til i overensstemmelse med proceduren i artikel 68, stk. 2, at træffe en afgørelse i henhold til denne artikel. Denne frist kan dog forlænges en gang med højst tre måneder i behørigt begrundede tilfælde, navnlig hvis oplysningerne i underretningen eller anmodningen eller i de vedlagte dokumenter er ufuldstændige eller ukorrekte, eller hvis der sker væsentlige ændringer i de forhold, der beskrives. Denne forlængelse er begrænset til en måned, hvis en uafhængig national myndighed, som er kompetent med hensyn til den pågældende aktivitet, har fastslået, at stk. 1 finder anvendelse i de tilfælde, der er nævnt i stk. 4, tredje afsnit.
Hvis en aktivitet i en given medlemsstat allerede er genstand for en procedure i medfør af denne artikel, betragtes efterfølgende anmodninger vedrørende samme aktivitet i samme medlemsstat inden udløbet af den frist, der er fastsat i forbindelse med den første anmodning, ikke som nye procedurer og vil blive behandlet som led i den første anmodning.
Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelserne til stk. 4, 5 og 6 efter proceduren i artikel 68, stk. 2.
Disse gennemførelsesbestemmelser omfatter mindst:
a) offentliggørelse til underretning i Den Europæiske Unions Tidende af den dato, hvorfra den i første afsnit omhandlede tremåneders frist løber, og hvis denne frist forlænges, datoen for forlængelsen og den periode, hvormed den er forlænget.
b) offentliggørelse af en eventuel anvendelse af stk. 1 i overensstemmelse med stk. 4, andet eller tredje afsnit, eller stk. 5, fjerde afsnit, og
c) nærmere bestemmelser om fremsendelse af afgørelser truffet af en uafhængig myndighed med kompetence inden for det pågældende område vedrørende spørgsmål med henblik på anvendelse af stk. 1 og 2.
KAPITEL III
Bestemmelser om tjenesteydelseskontrakter
Artikel 31
Tjenesteydelseskontrakter, der er omfattet af bilag XVII A
Kontrakter, hvis genstand er de i bilag XVII A anførte tjenesteydelser, indgås i overensstemmelse med artikel 34-59.
Artikel 32
Tjenesteydelseskontrakter, der er omfattet af bilag XVII B
Indgåelsen af kontrakter, hvis genstand er de i bilag XVII B anførte tjenesteydelser, er kun underlagt bestemmelserne i artikel 34 og 43.
Artikel 33
Blandede kontrakter, der omfattertjenesteydelser fra både bilag XVII A og bilag XVII B
Kontrakter, hvis genstand samtidig er tjenesteydelser, der er anført i bilag XVII A og tjenesteydelser, der er anført i bilag XVII B, indgås i overensstemmelse med artikel 34-57, hvis værdien af de i bilag XVII A anførte tjenesteydelser, er større end værdien af de i bilag XVII B anførte tjenesteydelser. I andre tilfælde indgås kontrakterne i henhold til artikel 34 og 43.
KAPITEL IV
Særlige bestemmelser om udbudsbetingelser og udbudsmateriale
Artikel 34
Tekniske specifikationer
1. De tekniske specifikationer som defineret i punkt 1 i bilag VI anføres i udbudsdokumenterne, f.eks. udbudsbekendtgørelsen, udbudsbetingelserne eller de supplerende udbudsdokumenter. Når det er muligt, bør disse tekniske specifikationer defineres under hensyntagen til kriterier vedrørende adgangsmuligheder for handicappede eller design for samtlige brugere.
2. De tekniske specifikationer skal give tilbudsgiverne lige muligheder, og de må ikke bevirke, at der skabes ubegrundede hindringer for konkurrence med hensyn til offentlige kontrakter.
3. For så vidt andet ikke er fastsat i de retligt bindende nationale tekniske forskrifter, forudsat at de er forenelige med fællesskabsretten, skal de tekniske specifikationer affattes:
a) enten ved henvisning til tekniske specifikationer som angivet i bilag XXI og, i nævnte rækkefølge, ved henvisning til nationale standarder til gennemførelse af europæiske standarder, europæiske tekniske godkendelser, fælles tekniske specifikationer, internationale standarder, andre tekniske referencer udarbejdet af europæiske standardiseringsorganer eller - når sådanne ikke eksisterer - nationale standarder, nationale tekniske godkendelser eller nationale tekniske specifikationer for projektering, beregning og udførelse af arbejder og anvendelse af produkterne. Hver henvisning skal efterfølges af udtrykket "eller tilsvarende"
b) eller som en angivelse af funktionsdygtighed eller funktionelle krav: sådanne angivelser kan omfatte miljøegenskaber. Disse parametre skal være så præcise, at tilbudsgiverne kan identificere kontraktens genstand og ordregiverne tildele kontrakten
c) eller som en angivelse af funktionsdygtighed eller funktionelle krav, jf. litra b), idet der som et middel til formodning om overensstemmelse med denne funktionsdygtighed eller disse krav henvises til specifikationerne i litra a)
d) eller ved henvisning til specifikationerne i litra a) for så vidt angår visse karakteristika og til funktionsdygtigheden eller de funktionelle krav i litra b) for så vidt angår andre karakteristika.
4. Når ordregiverne benytter muligheden for at henvise til de specifikationer, der er omhandlet i stk. 3, litra a), kan de ikke afvise et tilbud med den begrundelse, at de tilbudte varer og tjenesteydelser ikke er i overensstemmelse med de specifikationer, som de har henvist til, hvis tilbudsgiveren i sit tilbud godtgør på passende måde til ordregiverens tilfredshed, at de løsninger, han tilbyder, på tilsvarende måde opfylder de krav, der er fastsat i den pågældende tekniske specifikation.
En "passende måde" kan være teknisk dokumentation fra producenten eller en afprøvningsrapport fra et anerkendt organ.
5. Når ordregiveren benytter sig af den mulighed, der er omhandlet i stk. 3, for at fastsætte specifikationer i form af funktionsdygtighed eller funktionelle krav, kan de ikke afvise et tilbud om bygge- og anlægsarbejder, varer eller tjenesteydelser, der er i overensstemmelse med en national standard til gennemførelse af en europæisk standard, en europæisk teknisk godkendelse, en fælles teknisk specifikation, en international standard eller en teknisk reference udarbejdet af et europæisk standardiseringsorgan, hvis disse specifikationer tager sigte på at dække de funktionelle krav eller krav til funktionsdygtighed, som de har fastsat.
Tilbudsgiveren skal i sit tilbud på en passende måde godtgøre til ordregiverens tilfredshed, at bygge- og anlægsarbejdet, varen eller tjenesteydelsen i overensstemmelse med standarden opfylder den ordregivende myndigheds krav til funktionsdygtighed og funktionelle krav.
En "passende måde" kan være teknisk dokumentation fra producenten eller en prøvningsrapport fra et anerkendt organ.
6. Når ordregiveren fastsætter miljøegenskaber i form af funktionsdygtighed eller funktionelle krav som omhandlet i stk. 3, litra b), kan de anvende detaljerede specifikationer eller om nødvendigt dele heraf som fastlagt i de europæiske og (multi)nationale miljømærker eller ethvert andet miljømærke, forudsat:
- at de er egnede til at definere egenskaberne ved de varer eller ydelser, som kontrakten handler om,
- at kravene til mærket er udviklet på grundlag af videnskabelig information,
- at miljømærkerne vedtages gennem en proces, i hvilken alle interessenter, såsom statslige institutioner, forbrugere, fabrikanter, forhandlere og miljøorganisationer, kan deltage, og
- at de er tilgængelige for alle interesserede parter.
Ordregiverne kan angive, at de varer eller tjenesteydelser, der er forsynet med et miljømærke, anses for at opfylde de tekniske specifikationer, der er fastlagt i udbudsbetingelserne; de skal acceptere enhver anden passende dokumentation, såsom teknisk dokumentation fra fabrikanten eller en prøvningsrapport fra et anerkendt organ.
7. Ved "anerkendte organer" som omhandlet i denne artikel forstås prøvningslaboratorier, kalibreringslaboratorier samt inspektions- og certificeringsorganer, som opfylder gældende europæiske standarder.
Ordregiverne accepterer attester fra anerkendte organer i andre medlemsstater.
8. Medmindre kontraktens genstand gør det berettiget, må de tekniske specifikationer ikke angive et bestemt fabrikat, en bestemt oprindelse eller en bestemt fremstillingsproces, og de må ikke henvise til et bestemt mærke, et bestemt patent eller en bestemt type, til en bestemt oprindelse eller til en bestemt produktion med det resultat, at visse virksomheder eller produkter favoriseres eller elimineres. En sådan angivelse eller henvisning er undtagelsesvis tilladt, hvis der ikke kan gives en tilstrækkelig nøjagtig og forståelig beskrivelse af kontraktens genstand efter stk. 3 og 4; en sådan angivelse eller henvisning skal efterfølges af udtrykket "eller tilsvarende".
Artikel 35
Meddelelse af tekniske specifikationer
1. Ordregiverne meddeler de økonomiske aktører, der er interesserede i at opnå en kontrakt, de tekniske specifikationer, de regelmæssigt benytter i deres vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter eller tjenesteydelseskontrakter, eller de tekniske specifikationer, som de agter at benytte i forbindelse med kontrakter, der er genstand for vejledende periodiske bekendtgørelser, jf. artikel 41, stk. 1.
2. Findes disse tekniske specifikationer i dokumenter, der er tilgængelige for interesserede virksomheder, er det tilstrækkeligt at henvise til disse dokumenter.
Artikel 36
Alternative tilbud
1. Når kriteriet for tildeling af kontrakten er det økonomisk mest fordelagtige tilbud, kan ordregiverne tage hensyn til alternative tilbud fra tilbudsgiverne, når disse alternative tilbud opfylder de mindstekrav, der er fastsat af ordregiverne.
Ordregiverne skal i udbudsbetingelserne angive, om alternative tilbud vil blive taget i betragtning eller ej, og når de tager dem i betragtning, angive de mindstekrav, der skal opfyldes i de alternative tilbud, og hvilke særlige krav der stilles i forbindelse med deres afgivelse.
2. I forbindelse med udbudsprocedurerne for vareindkøbs- eller tjenesteydelseskontrakter kan ordregivere, der har indvilliget i at tage alternative tilbud i betragtning i henhold til stk. 1, ikke afvise et alternativt tilbud alene med den begrundelse, at det, såfremt det antages, vil blive en tjenesteydelseskontrakt i stedet for en indkøbskontrakt eller omvendt.
Artikel 37
Underentreprise
I udbudsbetingelserne kan ordregiveren anmode eller af en medlemsstat forpligtes til at anmode tilbudsgiveren om i tilbuddet at angive, hvor stor en del af kontrakten han har til hensigt at give i underentreprise til tredjemand, og hvilke underentreprenører han foreslår. Denne angivelse berører ikke de økonomiske aktørers ansvar som hovedmand.
Artikel 38
Betingelser vedrørende kontraktens udførelse
Ordregiverne kan fastsætte særlige betingelser vedrørende kontraktens udførelse, hvis disse betingelser er i overensstemmelse med fællesskabsretten og er nævnt i den bekendtgørelse, der anvendes til iværksættelse af udbud, eller i udbudsbetingelserne. Betingelserne vedrørende kontraktens udførelse kan navnlig handle om sociale hensyn eller miljøhensyn.
Artikel 39
Forpligtelser vedrørende skatter og afgifter, miljøbeskyttelse, bestemmelser om beskyttelse på arbejdspladsen og arbejdsforhold i øvrigt
1. Ordregiverne i udbudsbetingelserne oplyse eller af en medlemsstat forpligtes til at oplyse, hos hvilket eller hvilke organer ansøgerne eller tilbudsgiverne kan få relevante oplysninger om forpligtelser vedrørende skatter og afgifter, miljøbeskyttelse og forpligtelser i henhold til gældende bestemmelser med hensyn til beskyttelse på arbejdspladsen og arbejdsforhold i øvrigt i den medlemsstat eller region eller på det sted, hvor ydelserne skal præsteres, og som finder anvendelse på arbejdets udførelse på byggepladsen eller på de leverede tjenesteydelser under kontraktens opfyldelse.
2. Ordregiveren, der giver de i stk. 1 nævnte oplysninger, anmoder tilbudsgiverne eller de ansøgere, der deltager i en udbudsprocedure, om at angive, at de ved udarbejdelsen af deres tilbud har taget hensyn til de forpligtelser, der gælder i henhold til bestemmelserne om beskyttelse på arbejdspladsen og om arbejdsforhold i øvrigt på det sted, hvor ydelsen skal præsteres.
Første afsnit er ikke til hinder for anvendelse af bestemmelserne i artikel 57.
KAPITEL V
Udbudsprocedurer
Artikel 40
Anvendelse af offentlige udbud, begrænsede udbud og udbud med forhandling
1. Ved indgåelse af vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter anvender ordregiverne de udbudsprocedurer, der er tilpasset til brug i forbindelse med dette direktiv.
2. Ordregiverne kan vælge en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 9, litra a),b) og c), hvis et udbud i henhold til artikel 42 har fundet sted, jf. dog stk. 3.
3. Ordregiverne kan anvende en procedure uden forudgående udbud:
a) hvis der i forbindelse med en udbudsprocedure ikke er afgivet noget tilbud eller ikke er afgivet noget antageligt tilbud, eller hvis der ikke er modtaget nogen ansøgninger, for så vidt de oprindelige kontraktbetingelser ikke ændres væsentligt
b) hvis en kontrakt indgås udelukkende med henblik på forskning, forsøg, undersøgelser eller udvikling og ikke tilsigter et afkast eller genindtjening af forsknings- og udviklingsomkostningerne, og for så vidt indgåelsen af en sådan kontrakt ikke er til skade for udbydelse af senere kontrakter, der primært har samme formål
c) hvis kontrakten af tekniske eller kunstneriske grunde eller af årsager, der vedrører beskyttelsen af en eneret, kun kan overdrages til en bestemt økonomisk aktør
d) i strengt nødvendigt omfang, hvis sagens yderst hastende karakter som følge af begivenheder, som ordregiverne ikke har kunnet forudse, gør det umuligt at overholde fristerne for offentlige udbud, begrænsede udbud eller forhandlingsudbud med forud fastsatte betingelser
e) ved indkøbskontrakter med henblik på supplerende leverancer fra den oprindelige leverandør enten til delvis fornyelse af sædvanlige leverancer eller installationer eller til udvidelse af allerede foretagne leverancer eller af bestående installationer, hvis et leverandørskifte ville gøre det nødvendigt for ordregiveren at anskaffe udstyr, som på grund af en forskel i teknisk beskaffenhed ville medføre teknisk uforenelighed eller uforholdsmæssigt store tekniske vanskeligheder ved drift og vedligeholdelse
f) ved supplerende arbejder eller tjenesteydelser, der ikke var omfattet af det oprindelige projekt eller den først indgåede kontrakt, og som på grund af uforudsete omstændigheder er blevet nødvendige for udførelsen af den pågældende aftale, hvis kontrakten tildeles den entreprenør eller tjenesteyder, der udfører den oprindelige kontrakt:
- når disse supplerende arbejder eller tjenesteydelser ikke teknisk eller økonomisk kan adskilles fra den oprindelige kontrakt uden væsentlige ulemper for ordregiverne, eller
- når disse supplerende arbejder eller tjenesteydelser til trods for, at de kan adskilles fra den oprindelige kontrakt, er strengt nødvendige af hensyn til dens opfyldelse
g) når bygge- og anlægskontrakter vedrører nye arbejder, som består i gentagelsesarbejder, som er overdraget til den virksomhed, som fik overdraget det oprindelige arbejde af samme ordregivere, på betingelse af at gentagelsesarbejdet er i overensstemmelse med det oprindelige projekt, og at kontrakten om dette arbejde er indgået efter udbud. Den mulige anvendelse af denne procedure skal meddeles allerede ved det oprindelige udbud, og den samlede anslåede værdi af gentagelsesarbejderne skal tages i betragtning af ordregiverne ved anvendelsen af artikel 16 og 17
h) for varer, der noteres og købes på en varebørs
i) ved kontrakter, som skal indgås på grundlag af en rammeaftale, for så vidt betingelsen i artikel 14, stk. 2, er opfyldt
j) ved lejlighedskøb, når det er muligt for ordregiverne at opnå leverancer ved at benytte sig af et særligt fordelagtigt tilbud, der kun gælder i ganske kort tid, og når den pris, der skal betales, er væsentligt lavere end den, der normalt betales på markedet
k) ved køb på særlig fordelagtige vilkår, enten hos en leverandør, som indstiller sine erhvervsvirksomhedsaktiviteter, eller hos kuratorer eller likvidatorer i en konkursbehandling, en tvangsakkord eller en tilsvarende behandlingsmåde efter national lovgivning
l) når den pågældende tjenesteydelseskontrakt er et led i en projektkonkurrence, der afholdes i henhold til bestemmelserne i dette direktiv, og som i henhold til de gældende regler skal indgås med vinderen eller en af vinderne af konkurrencen. I sidstnævnte tilfælde skal alle vinderne af konkurrencen opfordres til at deltage i forhandlingerne.
KAPITEL VI
Bestemmelser om offentliggørelse og gennemsigtighed
Afdeling 1
Offentliggørelse af bekendtgørelser
Artikel 41
Vejledende periodiske bekendtgørelser og bekendtgørelser om anvendelse af en kvalifikationsordning
1. Ordregivere bekendtgør mindst én gang om året følgende ved hjælp af en vejledende periodisk bekendtgørelse i henhold til bilag XV A, der offentliggøres af Kommissionen eller af ordregiverne selv i deres "køberprofiler", som defineret i bilag XX, nr. 2, litra b):
a) for vareindkøb: for hvert vareområde den anslåede samlede værdi for de kontrakter eller rammeaftaler, som de agter at indgå i løbet af de næste tolv måneder, når den anslåede samlede værdi, jf. artikel 16 og 17, er 750000 EUR eller derover
Vareområderne fastsættes af ordregiverne ved henvisning til CPV
b) for tjenesteydelser: den anslåede samlede værdi af de kontrakter eller rammeaftaler inden for hver af de i bilag XVII A anførte kategorier af tjenesteydelser, som de agter at indgå i løbet af de næste tolv måneder, når denne anslåede samlede værdi, jf. artikel 16 og 17, er på 750000 EUR eller derover
c) for bygge- og anlægsarbejder: de væsentlige karakteristika for de kontrakter eller rammeaftaler, som de agter at indgå i de næste tolv måneder, og hvis anslåede værdi mindst er den tærskelværdi, der er anført i artikel 16, jf. artikel 17.
De i litra a) og b) omhandlede bekendtgørelser fremsendes snarest muligt efter begyndelsen af regnskabsåret til Kommissionen eller offentliggøres i køberprofilen.
Den i litra c) omhandlede bekendtgørelse fremsendes til Kommissionen eller offentliggøres i køberprofilen hurtigst muligt efter godkendelse af det program, der omfatter de bygge- og anlægskontrakter eller rammeaftaler, som ordregiverne agter at indgå.
Ordregiverne, der offentliggør vejledende periodiske bekendtgørelser i deres køberprofil, sender elektronisk i det format og efter reglerne for fremsendelse af elektroniske meddelelser, der er anført i bilag XX, nr. 3, en meddelelse til Kommissionen om, at der offentliggøres en vejledende periodisk bekendtgørelse i en køberprofil.
Offentliggørelse, af de i litra a), b) og c), omhandlede bekendtgørelser er kun obligatorisk, hvis de ordregivende myndigheder benytter sig af muligheden for at afkorte fristerne for modtagelse af tilbud, jf. artikel 45, stk. 4.
Dette stykke finder ikke anvendelse for procedurer uden forudgående udbud.
2. Ordregiverne kan offentliggøre eller lade Kommissionen offentliggøre vejledende periodiske bekendtgørelser vedrørende store projekter uden at gentage de oplysninger, som allerede er givet i en tidligere vejledende periodisk bekendtgørelse, når det klart anføres, at de pågældende bekendtgørelser er supplerende.
3. Hvis ordregiverne ønsker at anvende en kvalifikationsordning i henhold til artikel 53, skal denne ordning offentliggøres ved en bekendtgørelse i henhold til bilag XIV, hvoraf det fremgår, hvilket formål kvalifikationsordningen tjener, og hvor reglerne for dens anvendelse kan rekvireres. Hvis ordningen gælder i mere end tre år, skal bekendtgørelsen offentliggøres hvert år. Hvis ordningen gælder i mindre end tre år, er en bekendtgørelse ved periodens begyndelse tilstrækkelig.
Artikel 42
Bekendtgørelser, der anvendes til at iværksætte udbud
1. For vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter kan udbud ske:
a) ved vejledende periodisk bekendtgørelse i henhold til bilag XV A
b) ved bekendtgørelse om anvendelse af en kvalifikationsordning i henhold til bilag XIV eller
c) ved udbudsbekendtgørelse i henhold til bilag XIII, del A, B eller C.
2. For dynamiske indkøbssystemer kan udbud af systemet ske ved en udbudsbekendtgørelse i henhold til stk. 1, litra c), mens udbud af kontrakter, der er baseret på sådanne systemer, kan ske ved en forenklet udbudsbekendtgørelse i henhold til bilag XIII, del D.
3. Hvis udbud sker ved vejledende periodisk bekendtgørelse:
a) skal det af bekendtgørelsen specifikt fremgå, hvilke leverancer, arbejder eller tjenesteydelser kontrakten vedrører
b) skal det i bekendtgørelsen angives, at kontrakten tildeles ved begrænset udbud eller udbud med forhandling uden efterfølgende offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse, og at interesserede virksomheder opfordres til skriftligt at tilkendegive deres interesse, og
c) bekendtgørelsen skal være offentliggjort i overensstemmelse med bilag XX højst 12 måneder inden datoen for afsendelsen af den i artikel 47, stk. 5, omhandlede opfordring. Ordregiveren skal desuden fastsætte fristerne i henhold til artikel 45.
Artikel 43
Bekendtgørelser om indgåede kontrakter
1. Ordregiverne, der har indgået en kontrakt eller en rammeaftale, fremsender en bekendtgørelse i henhold til bilag XVI. Denne bekendtgørelse sendes i overensstemmelse med de af Kommissionen fastlagte betingelser i henhold til proceduren i artikel 68, stk. 2, inden for to måneder efter indgåelsen af kontrakten eller rammeaftalen.
Når der er tale om en rammeaftale indgået i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, er ordregiverne fritaget for at skulle sende en bekendtgørelse om hver af de kontrakter, der indgås på grundlag af denne aftale.
Ordregiverne fremsender en bekendtgørelse, der er baseret på et dynamisk indkøbssystem, senest to måneder efter indgåelsen af hver kontrakt. De har dog mulighed for at fremsende disse bekendtgørelser samlet hvert kvartal. I så fald skal de fremsende disse samlede bekendtgørelser senest to måneder efter udgangen af hvert kvartal.
2. Oplysninger, der gives i overensstemmelse med bilag XVI, og som er bestemt til offentliggørelse, offentliggøres i overensstemmelse med bilag XX. I den forbindelse tager Kommissionen hensyn til følsomme forretningsmæssige oplysninger, som ordregiverne måtte påberåbe sig ved fremsendelsen af oplysningerne, specielt vedrørende antal modtagne tilbud, virksomhedernes identitet samt priser.
3. Ordregivere, der indgår en tjenesteydelseskontrakt vedrørende forskning og udvikling ved en procedure uden forudgående udbud i henhold til artikel 40, stk. 3, litra b), kan begrænse de oplysninger, der gives i overensstemmelse med bilag XVI om tjenesteydelsernes art og omfang, til betegnelsen "tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling".
Ordregivere, der indgår en tjenesteydelseskontrakt vedrørende forskning og udvikling, som ikke kan indgås ved en procedure uden forudgående udbud i henhold til artikel 40, stk. 3, litra b), kan begrænse de oplysninger, der gives i overensstemmelse med bilag XVI om tjenesteydelsernes art og omfang, når dette er nødvendigt af erhvervsmæssige fortrolighedshensyn.
I så fald skal ordregiverne sørge for, at de oplysninger, der gives, er mindst lige så detaljerede som dem, der findes i den i henhold til artikel 42, stk. 1, offentliggjorte udbudsbekendtgørelse.
Hvis der anvendes en kvalifikationsordning, skal ordregiverne i ovennævnte tilfælde sørge for, at disse oplysninger er mindst lige så detaljerede som oplysningerne i den pågældende kategori i den i henhold til artikel 53, stk. 7, oprettede liste over kvalificerede tjenesteydere.
4. Når der er tale om kontrakter, der indgås med henblik på de i bilag XVII B anførte tjenesteydelser, angiver ordregiverne i bekendtgørelsen, om de indvilliger i, at den offentliggøres.
5. Oplysninger, der gives i overensstemmelse med bilag XVI, og som angives ikke at være bestemt til offentliggørelse, offentliggøres udelukkende i forenklet form og af statistiske grunde i overensstemmelse med bilag XX.
Artikel 44
Udarbejdelse og offentliggørelse af bekendtgørelser
1. Bekendtgørelserne skal indeholde de i bilag XIII, XIV, XV A, XV B og XVI anførte oplysninger og om nødvendigt enhver anden oplysning, som ordregiveren måtte finde hensigtsmæssig, i form af standardformularer, der vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 68, stk. 2.
2. De bekendtgørelser, som ordregiverne sender til Kommissionen, fremsendes enten elektronisk i det format og efter de fremsendelsesregler, der er anført i bilag XX, nr. 3, eller på anden måde.
De i artikel 41, 42 og 43 omhandlede bekendtgørelser offentliggøres i overensstemmelse med de tekniske specifikationer for offentliggørelse i bilag XX, nr. 1, litra a) og b).
3. Bekendtgørelser, der udarbejdes og fremsendes elektronisk i det format og efter de fremsendelsesregler, der er anført i bilag XX, nr. 3, offentliggøres senest fem dage efter afsendelsen.
Bekendtgørelser, der ikke fremsendes elektronisk i det format og efter de fremsendelsesregler, der er anført i bilag XX, nr. 3, offentliggøres senest 12 dage efter afsendelsen. Undtagelsesvis og efter anmodning fra ordregiveren offentliggøres den udbudsbekendtgørelse, der er nævnt i artikel 42, stk. 1, litra c), imidlertid inden for fem dage, forudsat at den er sendt pr. telefax.
4. Bekendtgørelserne offentliggøres i deres helhed på et af Det Europæiske Fællesskabs officielle sprog, som ordregiveren vælger, og kun denne udgave på originalsproget er autentisk. Et resumé af hver bekendtgørelses hovedpunkter offentliggøres på de øvrige officielle sprog.
Omkostningerne ved Kommissionens offentliggørelse af bekendtgørelserne afholdes af Fællesskabet.
5. Indholdet af bekendtgørelserne må ikke offentliggøres på nationalt niveau inden den dato, på hvilken de sendes til Kommissionen.
De bekendtgørelser, der offentliggøres på nationalt plan, må ikke indeholde andre oplysninger end dem, der findes i de bekendtgørelser, der er sendt til Kommissionen eller offentliggjort i en køberprofil i overensstemmelse med artikel 41, stk. 1, første afsnit, og afsendelsesdatoen for meddelelsen til Kommissionen eller offentliggørelsen i køberprofilen skal fremgå af offentliggørelsen.
De vejledende periodiske bekendtgørelser må ikke offentliggøres i en køberprofil, inden bekendtgørelsen om offentliggørelse i denne form er sendt til Kommissionen, og meddelelserne skal anføre denne afsendelsesdato.
6. Ordregiverne skal være i stand til at bevise datoen for afsendelsen af bekendtgørelserne.
7. Kommissionen sender til ordregiveren en bekræftelse på offentliggørelsen af de fremsendte oplysninger med angivelse af datoen for offentliggørelsen. Denne bekræftelse betragtes som bevis for offentliggørelsen.
8. Ordregiverne kan i overensstemmelse med stk. 1-7 offentliggøre bekendtgørelser vedrørende kontrakter, som ikke er omfattet af dette direktivs bestemmelser om obligatorisk offentliggørelse.
Afdeling 2
Frister
Artikel 45
Frister for modtagelse af ansøgninger om deltagelse og for modtagelse af tilbud
1. Ved fastsættelse af fristerne for modtagelse af tilbud og ansøgninger om deltagelse tager ordregiverne især hensyn til kontraktens kompleksitet og til den tid, der er nødvendig til udarbejdelse af tilbud, jf. dog de minimumsfrister, der er fastsat i denne artikel.
2. Ved offentlige udbud er fristen for modtagelse af tilbud mindst 52 dage at regne fra datoen for afsendelsen af udbudsbekendtgørelsen.
3. Ved begrænsede udbud og udbud med forhandling efter forudgående indkaldelse af tilbud gælder følgende bestemmelser:
a) fristen for modtagelsen af ansøgninger om deltagelse som følge af en bekendtgørelse offentliggjort i henhold til artikel 42, stk. 1, litra c), eller som følge af en opfordring fra ordregiverne i henhold til artikel 47, stk. 5, fastsættes som regel til mindst 37 dage at regne fra datoen for afsendelsen af bekendtgørelsen eller opfordringen og må under ingen omstændigheder være kortere end 15 dage, hvis bekendtgørelsen er sendt til offentliggørelse elektronisk eller pr. telefax, og ikke under 22 dage, hvis den er fremsendt på anden måde
b) fristen for modtagelsen af tilbud kan aftales indbyrdes mellem ordregiveren og de udvalgte ansøgere, når der gives alle ansøgere samme tid til at udarbejde og indsende til bud
c) hvis det ikke er muligt at opnå enighed om fristen for modtagelse af tilbud, fastsætter ordregiveren en frist, der som regel er på mindst 24 dage, men under ingen omstændigheder kortere end 10 dage at regne fra datoen for opfordringen til at indsende tilbud.
4. Hvis ordregiverne har offentliggjort en vejledende periodisk bekendtgørelse som omhandlet i artikel 41, stk. 1, i overensstemmelse med bilag XX, er fristen for modtagelse af tilbud som regel mindst 36 dage og under ingen omstændigheder kortere end 22 dage at regne fra datoen for afsendelsen af bekendtgørelsen.
Disse kortere frister antages, forudsat at den vejledende periodiske bekendtgørelse foruden de oplysninger, der kræves i bilag XV A, del I, har indeholdt alle de oplysninger, der kræves i bilag XV A, del II, i det omfang sidstnævnte oplysninger foreligger ved bekendtgørelsens offentliggørelse, og at bekendtgørelsen er blevet sendt til offentliggørelse mindst 52 dage og højst 12 måneder inden datoen for afsendelsen af den i artikel 42, stk. 1, litra c), omhandlede udbudsbekendtgørelse.
5. Hvis bekendtgørelserne udarbejdes og fremsendes elektronisk i det format og efter de fremsendelsesregler, der er anført i bilag XX, nr. 3, kan fristerne for modtagelse af ansøgninger om deltagelse ved begrænsede udbud og udbud med forhandling og for modtagelse af tilbud ved offentlige tilbud forkortes med syv dage.
6. Medmindre der er aftalt en frist i overensstemmelse med stk. 3, litra b), kan fristerne for modtagelsen af tilbud ved offentlige udbud, begrænsede udbud og udbud med forhandling forkortes med yderligere fem dage, hvis ordregiveren i overensstemmelse med bilag XX giver fri, direkte og fuldstændig elektronisk adgang til udbudsbetingelser og til alle supplerende dokumenter fra datoen for offentliggørelsen af den bekendtgørelse, der anvendes til at iværksætte ud bud. Denne bekendtgørelse skal indeholde den internetadresse, hvor disse dokumenter kan ses.
7. Ved offentlige udbud må de samlede reducerede frister i henhold til stk. 4, 5 og 6 under ingen omstændigheder resultere i en frist for modtagelse af tilbud, som er kortere end 15 dage at regne fra datoen for fremsendelsen af udbudsbekendtgørelsen.
Hvis udbudsbekendtgørelsen ikke fremsendes elektronisk eller pr. telefax, må de samlede reducerede frister i henhold til stk. 4, 5 og 6 dog under ingen omstændigheder resultere i en frist for modtagelse af tilbud ved offentlige udbud, som er kortere end 22 dage at regne fra datoen for fremsendelsen af udbudsbekendtgørelsen.
8. De samlede reducerede frister i henhold til stk. 4, 5 og 6 må under ingen omstændigheder resultere i en frist for modtagelse af ansøgninger om deltagelse som følge af en bekendtgørelse offentliggjort i henhold til artikel 42, stk. 1, litra c), eller som følge af en opfordring fra ordregiverne i henhold til artikel 47, stk. 5, som er kortere end 15 dage at regne fra datoen for afsendelsen af bekendtgørelsen eller opfordringen.
Medmindre der er aftalt en frist i overensstemmelse med stk. 3, litra b), må de samlede reducerede frister i henhold til stk. 4, 5 og 6 ved begrænsede udbud og udbud med forhandling under ingen omstændigheder resultere i en frist for modtagelse af tilbud, som er kortere end 10 dage at regne fra datoen for afsendelsen af opfordringen til at afgive tilbud.
9. Hvis udbudsbetingelserne og de supplerende dokumenter eller oplysninger af en eller anden grund ikke er fremsendt inden for de i artikel 46 og 47 fastsatte frister, selv om der er anmodet om dem i tide, eller hvis der kun kan afgives tilbud efter besigtigelse på stedet eller efter gennem syn på stedet af bilagsmateriale til udbudsbetingelserne, skal fristerne for modtagelse af tilbud forlænges - medmindre der er aftalt en frist i overensstemmelse med stk. 3, litra b) - således at alle de berørte virksomheder kan få kendskab til samtlige de oplysninger, der er nødvendige for at kunne udarbejde tilbud.
10. En oversigtstabel over de i denne artikel fastsatte frister findes i bilag XXII.
Artikel 46
Offentlige udbud: udbudsbetingelser, dokumenter og supplerende oplysninger
1. Hvis ordregiverne i offentlige udbud ikke giver fri, direkte og fuld elektronisk adgang i overensstemmelse med artikel 45, stk. 6, til udbudsbetingelserne og ethvert supplerende dokument, sendes udbudsbetingelserne og de supplerende dokumenter til de økonomiske aktører senest seks dage efter modtagelsen af anmodningen herom, forudsat at denne er fremsat i tide inden udløbet af fristen for indsendelse af tilbud.
2. Hvis der er anmodet herom i tide, sender ordregiverne eller de kompetente tjenester yderligere oplysninger om udbudsbetingelserne senest seks dage inden udløbet af fristen for modtagelse af tilbud.
Artikel 47
Opfordringer til at afgive tilbud eller til at forhandle
1. I begrænsede udbud og udbud med forhandling opfordrer ordregiverne samtidig og skriftligt de udvalgte ansøgere til at afgive tilbud eller til at forhandle. Opfordringen til ansøgerne indeholder:
- enten et eksemplar af udbudsbetingelserne og af alle supplerende dokumenter
- eller meddelelse om, at de har adgang til udbudsbetingelserne og til de (supplerende) dokumenter, jf. første led, når de er stillet direkte til elektronisk rådighed i overensstemmelse med artikel 45, stk. 6.
2. Når en anden virksomhed end ordregiveren, der er ansvarlig for tildelingsproceduren, ligger inde med udbudsbetingelserne og/eller de supplerende dokumenter, anføres på opfordringen adressen på den tjeneste, hvor disse udbudsbetingelser og disse dokumenter kan fås, og i givet fald fristen for anmodning herom samt det gebyr, der eventuelt skal betales for at modtage disse dokumenter, og betalingsbetingelserne. De kompetente myndigheder sender denne dokumentation til virksomhederne umiddelbart efter modtagelsen af deres anmodning.
3. Eventuelle supplerende oplysninger om udbudsbetingelserne eller de supplerende dokumenter meddeles af ordregiverne eller de kompetente tjenester senest 6 dage inden udløbet af den frist, der er fastsat for modtagelsen af tilbud, forudsat at der er anmodet om dem i tide.
4. Herudover skal opfordringen mindst indeholde følgende:
a) i givet fald oplysning om sidste frist for anmodning om yderligere dokumenter samt om det gebyr, der eventuelt skal betales for at modtage disse dokumenter, og betalingsbetingelserne
b) oplysning om sidste frist for modtagelse af tilbud, den adresse, hvortil de skal sendes, samt det eller de sprog, de skal være affattet på
c) en henvisning til alle offentliggjorte udbudsbekendtgørelser
d) angivelse af, hvilke dokumenter der eventuelt skal vedlægges
e) kriterierne for tildelingen af kontrakten, når de ikke er anført i bekendtgørelsen om anvendelse af en kvalifikationsordning, der anvendes til at iværksætte udbud
f) vægtningen af kriterierne for tildeling af kontrakten, eller eventuelt den prioritering, som disse kriterier tillægges, hvis disse oplysninger ikke er anført i udbudsbekendtgørelsen, bekendtgørelsen om anvendelse af en kvalifikationsordning eller udbudsbetingelserne.
5. Hvis udbud sker ved vejledende periodisk bekendtgørelse, skal ordregiverne efterfølgende, men inden de påbegynder udvælgelsen af tilbudsgivere eller deltagere i en forhandling, anmode samtlige ansøgere om på grundlag af mere detaljerede oplysninger om kontrakten at bekræfte deres interesse.
Denne opfordring skal mindst indeholde følgende oplysninger:
a) art og mængde, herunder alle optionsklausuler vedrørende yderligere kontrakter og om muligt den foreløbige tidsfrist for brugen af disse klausuler; ved kontrakter, der kan fornyes, art og mængde samt den foreløbige tidsfrist for offentliggørelse af senere udbudsbekendtgørelser vedrørende de bygge- og anlægsarbejder, vareindkøb eller tjenesteydelser, der udbydes, hvis en sådan frist foreligger
b) hvorvidt der er tale om et begrænset udbud eller et udbud med forhandling
c) eventuelt dato for påbegyndelsen eller afslutningen af leveringen af varerne eller udførelsen af bygge- og anlægsarbejderne eller tjenesteydelserne
d) adresse og frist for indsendelse af ansøgninger med henblik på opfordring til at afgive tilbud samt det eller de sprog, ansøgninger skal være affattet på
e) adresse på den ordregiver, der indgår kontrakten og giver de nødvendige oplysninger med henblik på rekvirering af udbudsbetingelserne og andre dokumenter
f) økonomiske og tekniske betingelser, finansielle garantier og oplysninger, der kræves af de økonomiske aktører
g) gebyr og betalingsbetingelser for rekvirerede dokumenter vedrørende udbudsproceduren
h) den type kontrakt, der udbydes: køb, leasing eller leje med eller uden forkøbsret eller flere af disse typer, og
i) kriterierne for tildelingen af kontrakten og vægtningen af disse kriterier, eller eventuelt den prioritering, som disse kriterier tillægges, hvis disse oplysninger ikke er anført i den vejledende bekendtgørelse, udbudsbetingelserne eller i opfordringen til at afgive tilbud eller til at forhandle.
Afdeling 3
Kommunikation og information
Artikel 48
Regler for kommunikation
1. Al den i denne del nævnte kommunikation og informationsudveksling kan efter ordregiverens valg ske pr. brev, pr. telefax, elektronisk i overensstemmelse med stk. 4 og 5, telefonisk i de tilfælde og på de betingelser, der er fastsat i stk. 6, eller ved en kombination af disse midler.
2. De valgte kommunikationsmidler skal være alment tilgængelige og må derfor ikke begrænse de økonomiske aktørers adgang til tildelingsproceduren.
3. Den pågældende kommunikation, informationsudveksling og informationslagring skal ske på en måde, der sikrer, at dataintegriteten og fortroligheden af tilbuddene og ansøgningerne om deltagelse beskyttes, og at ordregiverne ikke får kendskab til indholdet af tilbuddene og ansøgningerne om deltagelse inden udløbet af den frist, der er fastsat for afgivelse af tilbud.
4. De redskaber, der bruges til elektronisk kommunikation, og deres tekniske karakteristika skal være ikke-diskriminerende, almindeligt tilgængelige og kompatible med almindeligt anvendte produkter inden for informations- og kommunikationsteknologi.
5. Følgende regler gælder for fremsendelsen, for systemer til elektronisk modtagelsen af tilbud og for systemer til elektronisk modtagelsen af ansøgninger om deltagelse:
a) Oplysninger vedrørende de specifikationer, der er nødvendige for elektronisk afgivelse af tilbud og elektronisk indgivelser af ansøgninger om deltagelsen, herunder kryptering, skal være tilgængelige for de berørte parter. Endvidere skal systemer til elektronisk modtagelse af tilbud og ansøgninger om deltagelse være i overensstemmelse med kravene i bilag XXIV.
b) Medlemsstaterne kan under overholdelse af artikel 5 i direktiv 1999/93/EF kræve, at elektroniske tilbud forsynes med en avanceret elektronisk signatur i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i nævnte direktiv.
c) Medlemsstaterne kan indføre eller opretholde frivillige akkrediteringsordninger med henblik på at øge niveauerne for certificeringstjenesteydelser for disse systemer.
d) Tilbudsgiverne eller ansøgerne forpligter sig til at forelægge de i artikel 52, stk. 2 og 3, artikel 53 og 54 omhandlede dokumenter, attester og erklæringer inden udløbet af den frist, der er fastsat for afgivelse af tilbud eller indgivelse af ansøgning om deltagelse, hvis de ikke findes i elektronisk form.
6. Der gælder følgende regler for fremsendelsen af ansøgninger om deltagelse:
a) Ansøgninger om deltagelse i udbudsproceduren for offentlige kontrakter kan indgives skriftligt eller telefonisk.
b) Hvis ansøgninger om deltagelse indgives telefonisk, skal der sendes en skriftlig bekræftelse inden udløbet af den frist, der er fastsat for modtagelse.
c) Ordregiverne kan kræve, at ansøgninger om deltagelsen, der indgives pr. telefax, bekræftes pr. post eller elektronisk, hvis det er nødvendigt af hensyn til det juridiske bevismiddel. De angiver alle sådanne krav samt fristen for overholdelse heraf i den bekendtgørelse, der anvendes til at iværksætte udbud, eller i den opfordring, der er omhandlet i artikel 47, stk. 5.
Artikel 49
Underretning til deltagere i kvalifikationsordninger, ansøgere og tilbudsgivere
1. Ordregiverne underretter hurtigst muligt de deltagende økonomiske aktører om, hvilke afgørelser der er truffet med hensyn til indgåelse af en rammeaftale eller kontrakttildelingen eller optagelse i et dynamisk indkøbssystem, herunder bl.a. begrundelsen for, at de har besluttet ikke at indgå en rammeaftale eller tildele en kontrakt, som har været udbudt, eller at påbegynde proceduren på ny eller at iværksætte et dynamisk indkøbssystem; underretningen sker skriftligt, hvis ordregiverne anmodes herom.
2. På anmodning af den berørte part meddeler den ordregivende myndighed hurtigst muligt
- alle forbigåede ansøgere, hvorfor deres ansøgning er forkastet,
- alle forbigåede tilbudsgivere, hvorfor deres tilbud er forkastet, herunder i de tilfælde, der omhandles i artikel 34, stk. 4 og 5, hvorfor den har besluttet, at kravene ikke anses for opfyldt på tilsvarende måde, eller hvorfor den har besluttet, at bygge- og anlægs- samt indkøbs- og tjenesteydelseskontrakter ikke opfylder kravene til ydelse eller funktion,
- alle tilbudsgivere, der har afgivet et antageligt tilbud, om det antagne tilbuds karakteristika og relative fordele og meddeler dem navnet på den tilbudsgiver, hvis bud er antaget, eller parterne i rammeaftalen.
Den tid, der anvendes, må under ingen omstændigheder overskride 15 dage fra modtagelsen af en skriftlig anmodning.
Ordregiverne kan dog beslutte ikke at meddele visse af de i stk. 1 omhandlede oplysninger om kontrakttildelingen eller indgåelsen af rammekontrakten eller optagelsen i et dynamisk indkøbssystem, hvis en sådan videregivelse vil hindre retshåndhævelse eller på anden måde være i strid med offentlige interesser eller til skade for bestemte offentlige eller private økonomiske aktørers legitime økonomiske interesser, herunder den udvalgte økonomiske aktørs interesser, eller for den loyale konkurrence mellem økonomiske aktører.
3. Ordregivere, der opretter og anvender en kvalifikationsordning, skal inden for en frist på seks måneder underrette ansøgerne, om de er fundet kvalificeret.
Hvis det varer mere end fire måneder fra ansøgningens indgivelse at træffe denne afgørelse, skal ordregiveren inden to måneder fra indgivelsen underrette ansøgeren om grundene til fristens forlængelse og om, hvornår ansøgningen vil blive godkendt eller afvist.
4. Ansøgere, hvis kvalifikationer ikke godkendes, skal hurtigst muligt, og i alle tilfælde senest efter 15 dage, have meddelelse om denne afgørelse samt om begrundelsen herfor. Begrundelsen skal baseres på de kvalifikationskriterier, der er omhandlet i artikel 53, stk. 2.
5. Ordregivere, der opretter og anvender en kvalifikationsordning, kan kun af grunde, der bygger på kriterierne for kvalifikation i artikel 53, stk. 2, bringe en økonomisk aktørs status som kvalificeret til ophør. Hensigten om at gøre dette skal på forhånd meddeles den økonomiske aktør skriftligt mindst 15 dage før datoen for kvalifikationens ophør med angivelse af en begrundelse for dette skridt.
Artikel 50
Oplysninger, der skal opbevares angående de indgåede kontrakter
1. Ordregiverne skal opbevare relevante oplysninger angående hver kontrakt, således at de senere kan begrunde beslutningerne om:
a) den økonomiske aktørs kvalifikation og udvælgelse samt tildelingen af kontrakterne
b) anvendelsen af procedurer uden forudgående udbud i overensstemmelse med artikel 40, stk. 3
c) ikke-anvendelse af bestemmelserne i kapitel III-VI i henhold til undtagelserne i kapitel II i afsnit I og kapitel II i dette afsnit.
Ordregiverne træffer passende foranstaltninger for at dokumentere afviklingen af de udbudsprocedurer, der er foregået elektronisk.
2. Oplysningerne skal opbevares i mindst 4 år fra tidspunktet for indgåelsen af kontrakten, således at ordregiveren inden for dette tidsrum vil være i stand til at give de nødvendige oplysninger til Kommissionen, hvis denne skulle anmode herom.
KAPITEL VII
Udbudsprocedurens afvikling
Artikel 51
Generelle bestemmelser
1. Med henblik på udvælgelsen af deltagere i udbudsproceduren:
a) udelukker de ordregivere, der har udarbejdet regler og kriterier for udelukkelse af tilbudsgivere eller ansøgere i overensstemmelse med artikel 54, stk. 1, 2 eller 4, de økonomiske aktører, som omfattes af disse regler og kriterier
b) udvælger ordregiverne tilbudsgivere og ansøgere i overensstemmelse med de objektive regler og kriterier, der er fastsat i medfør af artikel 54
c) begrænser ordregiverne i forbindelse med begrænsede udbud og udbud med forhandling efter forudgående udbudsbekendtgørelse eventuelt antallet af udvalgte ansøgere i overensstemmelse med litra a) og b) og bestemmelserne i artikel 54.
2. Hvis et udbud sker ved en bekendtgørelse om anvendelse af en kvalifikationsordning, skal ordregiverne med henblik på udvælgelsen af deltagere i udbudsproceduren vedrørende de specifikke kontrakter, som er omfattet af udbudsbekendtgørelsen:
a) kvalificere de økonomiske aktører i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 53
b) anvende de bestemmelser i stk. 1, der er relevante for begrænsede udbud og udbud med forhandling, på sådanne kvalificerede virksomheder.
3. Ordregiverne kontrollerer, at tilbuddene fra de således udvalgte tilbudsgivere er i overensstemmelse med de regler og krav, der gælder for tilbuddene, og tildeler kontrakten på grundlag af kriterierne i artikel 55 og 57.
Afdeling 1
Kvalifikation og kvalitativ udvælgelse
Artikel 52
Gensidig anerkendelse hvad angår administrative, tekniske eller finansielle betingelser samt attester, afprøvninger og dokumentation
1. Når ordregiverne i forbindelse med udvælgelsen af deltagere ved begrænset udbud eller udbud med forhandling afgør, om en ansøger er kvalificeret, eller når kvalifikationskriterierne eller -reglerne ajourføres, må de ikke:
a) stille administrative, tekniske eller finansielle krav til nogle økonomiske aktører, som ikke er blevet stillet til andre
b) forlange afprøvninger eller dokumentation, som overlapper allerede foreliggende objektive beviser.
2. Hvis ordregiverne kræver, at der skal fremlægges attester udstedt af uafhængige organer til attestering af den økonomiske aktørs overholdelse af bestemte kvalitetsstandarder, henviser de til kvalitetssikringssystemer, der bygger på (de) relevante europæiske standarder og er certificeret af organer, som opfylder de europæiske standarder for certificering.
Ordregiverne anerkender tilsvarende attester udstedt af organer, som er etableret i andre medlemsstater. De accepterer ligeledes andre former for dokumentation for tilsvarende kvalitetssikringsforanstaltninger, der forelægges af de økonomiske aktører.
3. I forbindelse med bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter og udelukkende i relevante tilfælde kan ordregiverne for at forsikre sig om den økonomiske aktørs tekniske formåen kræve en angivelse af miljøledelsesforanstaltninger, som den økonomiske aktør kan anvende ved kontraktens opfyldelse. Kræver ordregiverne i disse tilfælde forelæggelse af attester udstedt af uafhængige organer, hvorved det godtgøres, at den økonomiske aktør opfylder visse miljøledelsesstandarder, henviser de til fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) eller til miljøledelsesstandarder baseret på de relevante europæiske eller internationale standarder certificeret af organer i overensstemmelse med EF-lovgivningen eller de relevante europæiske eller internationale standarder vedrørende certificering.
Ordregiverne anerkender tilsvarende attester udstedt af organer, som er etableret i andre medlemsstater. De accepterer ligeledes andre former for dokumentation for tilsvarende miljøledelsesforanstaltninger, der forelægges af de økonomiske aktører.
Artikel 53
Kvalifikationsordninger
1. Ordregiverne kan, hvis de ønsker det, oprette og anvende en kvalifikationsordning for de økonomiske aktører.
Ordregivere, der opretter eller anvender en kvalifikationsordning, skal sikre, at de økonomiske aktører til enhver tid kan ansøge om kvalifikation.
2. Den i stk. 1 omhandlede ordning, kan omfatte flere kvalifikationstrin.
Den anvendes på grundlag af objektive kriterier og regler, som fastlægges af ordregiveren.
Hvis disse kriterier og regler omfatter tekniske specifikationer, finder bestemmelserne i artikel 34 anvendelse. Disse kriterier og regler kan om nødvendigt ajourføres.
3. De i stk. 2 omhandlede kvalifikationskriterier og -regler kan omfatte udelukkelseskriterierne i artikel 45, i direktiv 2004/18/EF på de vilkår og betingelser, som er fastsat deri.
Hvis ordregiveren er en ordregivende myndighed i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, litra a), omfatter disse kriterier og regler udelukkelseskriterierne i artikel 45, stk. 1, i direktiv 2004/18/EF.
4. Hvis de kvalifikationskriterier og -regler, der er omhandlet i stk. 2, omfatter krav til den økonomiske aktørs økonomiske og finansielle formåen, kan den i givet fald basere sig på andre enheders kapacitet uanset den juridiske karakter af forbindelserne mellem den selv og disse enheder. Den skal i så fald godtgøre over for ordregiveren, at den råder over disse ressourcer i hele kvalitetsordningens gyldighedsperiode, f.eks. ved at fremlægge dokumentation for disse enheders tilsagn i denne forbindelse.
En sammenslutning af økonomiske aktører, jf. artikel 11, kan på samme vilkår basere sig på kapaciteten hos sammenslutningens deltagere eller andre enheders kapacitet.
5. Hvis de kvalifikationskriterier og -regler, der er omhandlet i stk. 2, omfatter krav til den økonomiske aktørs tekniske og/eller faglige formåen, kan den i givet fald basere sig på andre enheders kapacitet uanset den juridiske karakter af forbindelserne mellem den selv og disse enheder. Den skal i så fald godtgøre over for ordregiveren, at den råder over disse ressourcer i hele kvalitetsordningens gyldighedsperiode, f.eks. ved at fremlægge dokumentation for disse enheders tilsagn om at stille de nødvendige ressourcer til rådighed for den økonomiske aktør.
En sammenslutning af økonomiske aktører, jf. artikel 11, kan på samme vilkår basere sig på kapaciteten hos sammenslutningens deltagere eller andre enheders kapacitet.
6. De i stk. 2 omhandlede kvalifikationskriterier og -regler stilles efter anmodning til rådighed for interesserede økonomiske aktører. Ajourføringer af disse kriterier og regler meddeles de pågældende virksomheder.
Hvis en ordregiver finder, at andre ordregiveres eller organers kvalifikationsordning opfylder dens krav, meddeler den de pågældende økonomiske aktører navnene på disse andre ordregivere eller organer.
7. Der opbevares en liste over kvalificerede økonomiske aktører. Listen kan opdeles i kategorier efter den kontrakttype, for hvilken kvalifikationen gælder.
8. Ordregivere, der opretter eller anvender en kvalifikationsordning, skal navnlig iagttage bestemmelserne i artikel 41, stk. 3, vedrørende bekendtgørelser om anvendelse af en kvalifikationsordning, artikel 49, stk. 3, 4, og 5, vedrørende de oplysninger, der skal gives til økonomiske aktører, der har søgt om kvalifikation, artikel 51, stk. 2, vedrørende udvælgelsen af deltagere, hvis et udbud sker ved en bekendtgørelse om anvendelse af en kvalifikationsordning, samt bestemmelserne i artikel 52 om gensidig anerkendelse hvad angår administrative, tekniske eller finansielle betingelser samt attester, afprøvninger og dokumentation.
9. Hvis udbud sker ved en bekendtgørelse om anvendelse af en kvalifikationsordning, udvælges tilbudsgiverne ved begrænset udbud eller deltagerne ved udbud med forhandling blandt de ansøgere, der er kvalificerede i henhold til en sådan ordning.
Artikel 54
Kriterier for kvalitativ udvælgelse
1. Ordregivere, der fastlægger udvælgelseskriterier i et offentligt udbud, skal gøre dette på grundlag af objektive regler og kriterier, som skal stilles til rådighed for interesserede økonomiske aktører.
2. Ordregivere, der udvælger ansøgere i forbindelse med begrænsede udbud eller udbud med forhandling, skal følge de objektive regler og kriterier, de har fastlagt, og som er tilgængelige for interesserede økonomiske aktører.
3. Ved begrænset udbud og udbud med forhandling kan kriterierne være, at ordregiveren af objektive grunde er nødsaget til at begrænse antallet af ansøgere til et niveau, der er rimeligt ud fra en afvejning af de særlige forhold, der gør sig gældende i forbindelse med udbudsproceduren, og de midler, der kræves til dens gennemførelse. Antallet af udvalgte ansøgere skal dog stå i forhold til kravet om tilstrækkelig konkurrence.
4. Kriterierne, der er omhandlet i stk. 1 og 2, kan omfatte udelukkelseskriterierne i artikel 45 i direktiv 2004/18/EF på de vilkår og betingelser, som er fastsat deri.
Hvis ordregiveren er en ordregivende myndighed i henhold til artikel 2, stk. 1, litra a), omfatter de kriterier, der er omhandlet i stk. 1 og 2, udelukkelseskriterierne i artikel 45, stk. 1, i direktiv 2004/18/EF.
5. Hvis de kriterier, der er omhandlet i stk. 1 og 2, omfatter krav til den økonomiske aktørs økonomiske og finansielle formåen, kan den i givet fald og for en bestemt kontrakt basere sig på andre enheders kapacitet uanset den juridiske karakter af forbindelserne mellem den selv og disse enheder. Den skal i så fald godtgøre over for ordregiveren, at den råder over de nødvendige ressourcer, f.eks. ved at fremlægge dokumentation for disse enheders tilsagn i denne forbindelse.
En sammenslutning af økonomiske aktører, jf. artikel 11, kan på samme vilkår basere sig på sammenslutningens deltageres kapacitet eller andre enheders kapacitet.
6. Hvis de kriterier, der er omhandlet i stk. 1 og 2, omfatter krav til den økonomiske aktørs tekniske og/eller faglige formåen, kan den i givet fald og for en bestemt kontrakt basere sig på andre enheders kapacitet uanset den juridiske karakter af forbindelserne mellem den selv og disse enheder. Den skal i så fald godtgøre over for ordregiveren, at den råder over de ressourcer, der er nødvendige for kontraktens udførelse, f.eks. ved at fremlægge dokumentation for disse enheders tilsagn om at stille de nødvendige ressourcer til rådighed for virksomheden.
En sammenslutning af økonomiske aktører, jf. artikel 11, kan på samme vilkår basere sig på sammenslutningens deltageres kapacitet eller andre enheders kapacitet.
Afdeling 2
Tildeling af kontrakter
Artikel 55
Kriterier for tildeling af kontrakter
1. Med forbehold af nationale love eller administrative bestemmelser om vederlag for visse tjenesteydelser lægger ordregiverne følgende kriterier til grund for tildelingen af offentlige kontrakter:
a) enten, når tildelingen sker på grundlag af det set ud fra ordregiverens synspunkt økonomisk mest fordelagtige tilbud, forskellige kriterier i forbindelse med genstanden for den pågældende offentlige kontrakt, f.eks. kvalitet, pris, teknisk værdi, æstetik og funktionsmæssig karakter, miljø-egenskaber, driftsomkostninger, rentabilitet, kundeservice og teknisk bistand, leveringsdato og leveringstid eller færdiggørelsestid
b) eller udelukkende den laveste pris.
2. Med forbehold af bestemmelserne i tredje afsnit angiver ordregiveren det i stk. 1, litra a), omhandlede tilfælde, hvordan den relativt vil vægte de kriterier, der er valgt med henblik på at afgøre, hvilket tilbud der er det økonomisk mest fordelagtige.
Denne vægtning kan angives ved fastsættelse af en ramme med et passende maksimalt udsving.
Når ordregiveren ikke mener, at der kan foretages en vægtning, og kan påvise dette, opstiller ordregiveren kriterierne med det vigtigste først.
Denne vægtning eller prioritering angives alt efter behov i den bekendtgørelse, der anvendes til at iværksætte udbud, i opfordringen til at bekræfte en interesse, jf. artikel 47, stk. 5, i opfordringen til at afgive tilbud eller forhandle eller i udbudsbetingelserne.
Artikel 56
Anvendelse af elektronisk auktion
1. Medlemsstaterne kan give ordregiverne mulighed for at gøre brug af elektroniske auktioner.
2. Ved offentlige udbud, begrænsede udbud eller udbud med forhandling med forudgående udbud kan ordregiverne beslutte, at der anvendes elektronisk auktion inden tildelingen af en kontrakt, når kontraktspecifikationerne kan fastsættes nøjagtigt.
Elektronisk auktion kan anvendes på samme betingelser ved udbud af kontrakter, der skal indgås inden for det dynamiske indkøbssystem, der er omhandlet i artikel 15.
Den elektroniske auktion vedrører:
a) enten priserne alene, når kontrakten tildeles på grundlag af den laveste pris
b) eller priserne og/eller værdien af de elementer i tilbuddene, der er anført i udbudsbetingelserne, når kontrakten tildeles på grundlag af det økonomisk mest fordelagtige tilbud.
3. De ordregivere, der beslutter at anvende elektronisk auktion, anfører dette i udbudsbekendtgørelsen.
Udbudsbetingelserne indeholder blandt andet følgende oplysninger:
a) de elementer, hvis værdier der holdes elektronisk auktion over, for så vidt disse elementer er kvantificerbare, således at de kan udtrykkes i tal eller procentdele
b) de eventuelle grænser for de værdier, som kan fremlægges, således som de fremgår af specifikationer af kontraktens genstand
c) de oplysninger, der vil blive stillet til tilbudsgivernes rådighed under den elektroniske auktion, og på hvilket tidspunkt de i givet fald stilles til rådighed
d) de oplysninger, der er relevante for afviklingen af den elektroniske auktion
e) de betingelser, på hvilke tilbudsgiverne kan byde, og især de mindste udsving mellem budene, som i givet fald kræves for at byde
f) de relevante oplysninger om det elektroniske udstyr, der anvendes, og om betingelser og tekniske specifikationer for tilslutning
4. Før ordregiverne afholder den elektroniske auktion, foretager de en første fuldstændig vurdering af tilbuddene efter det eller de tildelingskriterier og den vægtning heraf, der er fastlagt.
Alle de tilbudsgivere, der har afgivet relevante tilbud, opfordres samtidig elektronisk til at fremlægge nye priser og/eller nye værdier; opfordringen indeholder alle de oplysninger, der er relevante for den individuelle tilslutning til det elektroniske udstyr, der anvendes, og præciserer datoen og begyndelsestidspunktet for auktionen. Den elektroniske auktion kan finde sted i løbet af flere på hinanden følgende faser. Elektronisk auktion kan tidligst indledes to hverdage efter afsendelsen af opfordringen til at afgive tilbud.
5. Når tildelingen sker på grundlag af det økonomisk mest fordelagtige tilbud, ledsages opfordringen af resultatet af den fulde vurdering af det pågældende tilbud udført i overensstemmelse med den vægtning, der er omhandlet i artikel 55, stk. 2, første afsnit.
Opfordringen indeholder ligeledes den matematiske formel, der ved elektronisk auktion bestemmer den automatiske omklassificering på grundlag af de nye priser og/eller nye værdier. Denne formel indarbejder vægtningen af alle de kriterier, der er fastsat, med henblik på at afgøre, hvilket tilbud der er det økonomisk mest fordelagtige, således som angivet i udbudsbekendtgørelsen eller i udbudsbetingelserne; med henblik herpå skal eventuelle udsving imidlertid forudgående udtrykkes ved en bestemt værdi.
Såfremt varianter er tilladt, bør formlerne angives særskilt for hver variant.
6. Under hver fase af den elektroniske auktion giver ordregiverne omgående alle tilbudsgiverne i det mindste de oplysninger, der giver dem mulighed for på et hvilket som helst tidspunkt at kende deres respektive klassificering. De kan ligeledes give andre oplysninger om andre fremlagte priser eller værdier, hvis dette er angivet i udbudsbetingelserne. De kan ligeledes på et hvilket som helst tidspunkt give meddelelse om antallet af deltagere i auktionen. De må imidlertid under ingen omstændigheder give oplysning om tilbudsgivernes identitet under afviklingen af auktionens forskellige faser.
7. Ordregiverne afslutter den elektroniske auktion i overensstemmelse med en eller flere af følgende fremgangsmåder:
a) i opfordringen til at deltage i auktionen angiver de den dato og det tidspunkt, der er fastsat på forhånd
b) når de ikke modtager flere nye priser eller nye værdier, der imødekommer kravene om mindsteudsving. I så fald præciserer ordregiverne i opfordringen til at deltage i auktionen den frist, de vil overholde fra modtagelsen af den sidste fremlæggelse, inden de afslutter den elektroniske auktion
c) når antallet af auktionsfaser, der er fastsat i opfordringen, er gennemført.
Når ordregiverne har besluttet, at den elektroniske auktion skal afsluttes i overensstemmelse med litra c), eventuelt kombineret med fremgangsmåden i litra b), indeholder opfordringen til at deltage i auktionen tidsplanen for hver auktionsfase.
8. Efter afslutningen af den elektroniske auktion tildeler ordregiverne i overensstemmelse med artikel 55 kontrakten på baggrund af resultaterne af den elektroniske auktion.
9. Ordregiverne må ikke misbruge en elektronisk auktion eller anvende den på en måde, der kan forhindre, begrænse eller fordreje konkurrencen, eller på en måde, der kan ændre kontraktens genstand, således som den er fastlagt i den bekendtgørelse, der anvendes til at iværksætte udbud, og i udbudsbetingelserne.
Artikel 57
Unormalt lave tilbud
1. Hvis tilbud vedrørende en bestemt kontrakt forekommer at være unormalt lave i forhold til ydelsen, skal ordregiveren, inden den kan afvise sådanne tilbud, anmode skriftligt om sådanne oplysninger om de af det pågældende tilbuds sammensætning, som den anser for relevante.
Disse oplysninger kan især omhandle:
a) besparelser i forbindelse med produktionsmetoden for varerne, med udførelsen af tjenesteydelserne og med byggemetoden
b) de anvendte tekniske løsninger og/eller tilbudsgiverens usædvanligt gunstige betingelser for at levere varerne eller tjenesteydelserne eller for at udføre arbejdet
c) tilbudsgiverens leverancers, tjenesteydelsers eller arbejders originalitet
d) overholdelsen af bestemmelser vedrørende beskyttelse på arbejdspladsen og arbejdsforhold i øvrigt, der gælder på det sted, hvor ydelsen eller leverancen skal præsteres
e) eventuel statsstøtte til tilbudsgiveren.
2. Ordregiveren undersøger, efter at have konsulteret tilbudsgiveren, denne sammensætning under hensyntagen til de begrundelser, der er givet.
3. Hvis ordregiveren fastslår, at et tilbud er unormalt lavt, fordi tilbudsgiveren har modtaget statsstøtte, kan tilbuddet kun afvises med den begrundelse alene efter konsultation af tilbudsgiveren, og hvis sidstnævnte inden for en tilstrækkelig frist, som fastsættes af ordregiveren, ikke kan godtgøre, at den pågældende støtte er tildelt på lovlig vis. Hvis ordregiveren afviser et tilbud under disse omstændigheder, underretter den pågældende ordregiver Kommissionen herom.
Afdeling 3
Tilbud, der omfatter varer med oprindelse i tredjelande, og forbindelserne med disse lande
Artikel 58
Tilbud, der omfatter varer med oprindelse i tredjelande
1. Denne artikel gælder for tilbud, der omfatter varer med oprindelse i tredjelande, med hvilke Fællesskabet ikke har indgået en multilateral eller bilateral aftale, der reelt sikrer fællesskabsvirksomheder en tilsvarende adgang til de pågældende tredjelandes markeder. Den berører ikke Fællesskabets eller dets medlemsstaters forpligtelser over for tredjelandene.
2. Tilbud med henblik på tildeling af en indkøbskontrakt kan afvises, hvis andelen af varer med oprindelse i tredjelande, fastlagt i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks(30), udgør mere end 50 % af den samlede værdi af de varer, som tilbuddet omfatter. I denne artikel betragtes programmeller, der benyttes i udstyr til telekommunikationsnet, som varer.
3. Svarer to eller flere tilbud til hinanden efter de kontrakttildelingskriterier, der er fastlagt i artikel 55, foretrækkes tilbud, der ikke kan afvises efter andet afsnit, dog under hensyntagen til stk. 2. Ved anvendelsen af denne artikel betragtes sådanne tilbud som svarende til hinanden, hvis deres indbyrdes prisforskel ikke overstiger 3 %.
Et tilbud skal dog ikke foretrækkes frem for et andet efter første afsnit, hvis dets godkendelse ville medføre, at ordregiveren skulle erhverve materiel med tekniske egenskaber, der afviger fra det bestående materiels karakteristika, og dette fører til uforenelighed eller tekniske vanskeligheder ved drift og vedligeholdelse eller uforholdsmæssigt store omkostninger.
4. Ved beregningen af værdien af varer med oprindelse i tredjelande, jf. stk. 2, medregnes ved anvendelsen af denne artikel ikke tredjelande, som er omfattet af dette direktivs bestemmelser i kraft af en rådsafgørelse truffet i overensstemmelse med stk. 1.
5. Kommissionen forelægger hvert år, første gang i løbet af andet halvår i året efter dette direktivs ikrafttræden, Rådet en rapport om, hvilke fremskridt der er gjort i multilaterale og bilaterale forhandlinger om fællesskabsvirksomheders adgang til tredjelandes markeder på de områder, der er omfattet af dette direktiv, hvilke resultater der er opnået under disse forhandlinger, samt hvorledes de indgåede aftaler gennemføres i praksis.
Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen, kan på baggrund heraf ændre bestemmelserne i denne artikel.
Artikel 59
Forbindelserne med tredjelande med hensyn til bygge- og anlægskontrakter, indkøbskontrakter og tjenesteydelseskontrakter
1. Medlemsstaterne underretter Kommissionen, hvis deres virksomheder støder på og indrapporterer generelle vanskeligheder af retlig eller faktisk art i forbindelse med at få tildelt tjenesteydelseskontrakter i tredjelande.
2. Kommissionen aflægger senest den 31. december 2005 og derefter regelmæssigt rapport til Rådet om, hvilke fremskridt der gøres med liberaliseringen af tjenesteydelsesaftaler i tredjelande, og hvorledes det går med forhandlingerne med disse lande om dette spørgsmål, bl.a. i Verdenshandelsorganisationen (WTO).
3. Hvis Kommissionen enten på grundlag af de rapporter, der er omhandlet i stk. 2, eller på grundlag af oplysninger fra andre kilder konstaterer, at tredjelande ved indgåelsen af tjenesteydelseskontrakter:
a) ikke giver fællesskabsvirksomheder samme faktiske adgang til sådanne aftaler, som Fællesskabet giver virksomheder fra det pågældende land
b) ikke giver fællesskabsvirksomheder national behandling eller de samme konkurrencemæssige muligheder som nationale virksomheder, eller
c) giver virksomheder fra andre tredjelande en gunstigere behandling end fællesskabsvirksomheder,
skal Kommissionen søge at rette op på forholdet ved at rette henvendelse til det pågældende tredjeland.
4. Medlemsstaterne underretter Kommissionen, hvis deres virksomheder støder på og indrapporterer vanskeligheder af retlig eller faktisk art, der skyldes manglende overholdelse af de internationale arbejdsstandarder som fastsat i bilag XXIII i forbindelse med virksomhedernes forsøg på at opnå kontrakter i tredjelande.
5. I de i stk. 3 og 4 anførte tilfælde kan Kommissionen til enhver tid foreslå Rådet at træffe afgørelse om i en periode, der fastsættes i afgørelsen, at suspendere eller begrænse tildelingen af tjenesteydelseskontrakter til:
a) virksomheder, der er underlagt det pågældende tredjelands lovgivning
b) virksomheder, der er tilknyttet de i litra a) anførte virksomheder, og som har deres hjemsted i Fællesskabet, men ikke har nogen reel og løbende forbindelse med en medlemsstats økonomi
c) virksomheder, der afgiver tilbud, hvis genstand er tjenesteydelser, der har deres oprindelse i det pågældende tredjeland.
Rådet træffer snarest muligt afgørelse med kvalificeret flertal.
Kommissionen kan foreslå disse foranstaltninger på eget initiativ eller på anmodning af en medlemsstat.
6. Denne artikel berører ikke Fællesskabets forpligtelser over for tredjelande i henhold til internationale aftaler om offentlige indkøb, navnlig inden for rammerne af WTO.
AFSNIT III
REGLER FOR PROJEKTKONKURRENCER OM TJENESTEYDELSER
Artikel 60
Generel bestemmelse
1. Reglerne for afholdelse af en projektkonkurrence udarbejdes i overensstemmelse med denne artikels stk. 2 samt artikel 61 og 63-66 og meddeles dem, som er interesseret i at deltage i konkurrencen.
2. Adgangen til at deltage i projektkonkurrencer må ikke begrænses:
a) til en medlemsstats område eller en del heraf
b) af det forhold, at det i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor projektkonkurrencen afholdes, kræves, at deltagerne skal være enten fysiske eller juridiske personer.
Artikel 61
Tærskelværdier
1. Dette afsnit anvendes på projektkonkurrencer, som afholdes med henblik på indgåelse af tjenesteydelseskontrakter, hvis anslåede værdi eksklusive moms mindst andrager 499000 EUR.
I dette stykke forstås ved tærskelværdi den anslåede værdi uden moms af offentlige tjenesteydelseskontrakter, herunder eventuelle konkurrencepræmier og/eller betalinger til deltagerne.
2. Dette afsnit anvendes på alle projektkonkurrencer, hvor konkurrencepræmierne og betalingerne til deltagerne tilsammen beløber sig til mindst 499000 EUR.
I dette stykke forstås ved tærskelværdi det samlede præmie- og betalingsbeløb, herunder den anslåede værdi uden moms af tjenenesteydelseskontrakter, som senere vil kunne indgås i henhold til artikel 40, stk. 3, hvis ordregiveren ikke udelukker en sådan indgåelse i bekendtgørelsen.
Artikel 62
Projektkonkurrencer, der ikke er omfattet af dette direktiv
Dette afsnit finder ikke anvendelse på:
1. konkurrencer, som afholdes i de samme tilfælde som dem, der er omhandlet i artikel 20, 21 og 22 vedrørende tjenesteydelseskontrakter
2. projektkonkurrencer, der afholdes med henblik på udøvelsen i den pågældende medlemsstat af en aktivitet, for hvilken det er fastsat i en beslutning fra Kommissionen, at artikel 30, stk. 1, finder anvendelse, eller for hvilken dette stykke finder anvendelse i henhold til stk. 4, andet og tredje afsnit, eller i henhold til omtalte artikels stk. 5, fjerde afsnit.
Artikel 63
Bestemmelser om offentliggørelse og gennemsigtighed
1. Ordregivere, der ønsker at afholde en projektkonkurrence, udskriver den ved en bekendtgørelse. Ordregivere, der har afholdt en projektkonkurrence, meddeler resultatet ved en bekendtgørelse. Dette udbud skal indeholde de oplysninger, der er omhandlet i bilag XVIII, og bekendtgørelsen om resultaterne af en projektkonkurrence skal indeholde de oplysninger, der er omhandlet i bilag XIX i de standardformularer, der vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 68, stk. 2.
Bekendtgørelsen af resultaterne af en projektkonkurrence skal senest to måneder efter projektkonkurrencens afslutning meddeles Kommissionen på betingelser, der fastsættes af Kommissionen efter proceduren i artikel 68, stk. 2. I denne forbindelse tager Kommissionen hensyn til følsomme forretningsmæssige oplysninger, som ordregiverne måtte påberåbe sig ved fremsendelsen af oplysningerne vedrørende antallet af modtagne projekter eller planer, de økonomiske aktørers identitet og de udbudte priser.
2. Artikel 44, stk. 2-8, finder også anvendelse på bekendtgørelser vedrørende projektkonkurrencer.
Artikel 64
Kommunikationsmidler
1. Artikel 48, stk. 1, 2 og 4 finder anvendelse på al kommunikation vedrørende projektkonkurrencer.
2. Den pågældende kommunikation, informationsudveksling og informationslagring sker på en måde, der sikrer, at integriteten og fortroligheden af konkurrencedeltagernes oplysninger af enhver art beskyttes, og at bedømmelseskomitéen ikke stifter bekendtskab med indholdet af planer og projekter inden udløbet af den frist, der er fastsat for forelæggelse heraf.
3. Følgende regler gælder for anordninger til elektronisk modtagelse af planer- og projekter:
a) oplysninger vedrørende de specifikationer, der er nødvendige for præsentationen af planer og projekter ad elektronisk vej, herunder kryptering, skal være tilgængelige for de berørte parter. Endvidere skal anordninger til elektronisk modtagelse af planer og projekter være i overensstemmelse med kravene i bilag XXIV
b) medlemsstaterne kan indføre eller opretholde frivillige akkrediteringsordninger med henblik på at forbedre certificeringstjenesteydelserne for disse anordninger.
Artikel 65
Regler for projektkonkurrencer, udvælgelse af deltagere og bedømmelseskomitéen
1. Ved afholdelse af projektkonkurrencer anvender ordregiverne udbudsprocedurer, der er tilpasset bestemmelserne i dette direktiv.
2. Når der er tale om projektkonkurrencer med et begrænset antal deltagere, fastsætter ordregiverne klare og ikke-diskriminerende udvælgelseskriterier. Under alle omstændigheder skal antallet af ansøgere, der opfordres til at deltage i projektkonkurrencen, fastsættes således, at der sikres en reel konkurrence.
3. Bedømmelseskomitéen må udelukkende bestå af fysiske personer, som er uafhængige af deltagerne i projektkonkurrencen. Såfremt der kræves bestemte faglige kvalifikationer for at deltage i en konkurrence, skal mindst en tredjedel af bedømmelseskomitéens medlemmer have samme eller tilsvarende kvalifikationer.
Artikel 66
Bedømmelseskomitéens afgørelser
1. Bedømmelseskomitéen skal være uafhængig i sine afgørelser og udtalelser.
2. Den behandler de planer og projekter, som ansøgerne forelægger anonymt og alene ud fra de kriterier, der er anført i bekendtgørelsen om projektkonkurrencen.
3. På grundlag af hvert enkelt projekts kvaliteter registrerer den projekternes rangfølge og sine bemærkninger samt punkter, der eventuelt skal klarlægges, i en protokol, som medlemmerne underskriver.
4. Kravet om anonymitet skal overholdes, indtil bedømmelseskomitéens udtalelse eller afgørelse foreligger.
5. Ansøgerne kan om nødvendigt anmodes om at besvare spørgsmål, som bedømmelseskomitéen har anført i protokollen, for at klarlægge nogle aspekter af projekterne.
6. Der udarbejdes en fuldstændig protokol over dialogen mellem bedømmelseskomitéens medlemmer og ansøgerne.
AFSNIT IV
STATISTISKE FORPLIGTELSER, INSTITUTIONERNES KOMPETENCE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 67
Statistiske forpligtelser
1. Medlemsstaterne sørger for, at Kommissionen efter bestemmelser, som skal fastsættes i overensstemmelse med proceduren i artikel 68, stk. 2, hvert år modtager en statistisk opgørelse vedrørende den samlede værdi af de indgåede kontrakter, som ligger under tærskelværdierne i artikel 16, men som ellers ville være omfattet af dette direktivs bestemmelser, idet denne samlede værdi skal fordeles på hver medlemsstat og på hver af de virksomhedskategorier, som nævnes i bilag I-X.
2. For de i bilag II, III, V, IX og X omhandlede former for virksomhed skal medlemsstaterne på vilkår, der skal fastlægges efter proceduren i artikel 68, stk. 2, sørge for, at Kommissionen senest den 31. oktober 2004 for det foregående år og derefter senest den 31. oktober hvert efterfølgende år modtager en statistisk opgørelse over de kontrakter, der er indgået. Denne opgørelse skal indeholde de oplysninger, som er nødvendige for at kontrollere, at WTO-aftalen er anvendt korrekt.
De statistiske oplysninger, der kræves indberettet i henhold til første afsnit, omfatter ikke oplysninger om kontrakter vedrørende tjenesteydelser i relation til forskning og udvikling opført i kategori 8 i bilag XVIIA, telekommunikationstjenesteydelser opført i kategori 5 i bilag XVII A med CPV-positioner, som svarer til CPC-referencenumrene 7524, 7525 og 7526, eller tjenesteydelser opført i bilag XVII B.
3. De i stk. 1 og 2 omhandlede gennemførelsesbestemmelser fastsættes således, at det sikres:
a) at mindre kontrakter ud fra et ønske om administrativ forenkling kan udelukkes, for så vidt som dette ikke bringer statistikkernes anvendelighed i fare
b) at fremsendte oplysninger behandles fortroligt.
Artikel 68
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af det ved artikel 1 i Rådets afgørelse 71/306/EØF(31) nedsatte Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler, i det følgende benævnt "udvalget".
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 69
Justering af tærskelværdierne
1. Kommissionen justerer de i artikel 16 fastsatte tærskelværdier hvert andet år fra den 30. april 2004 og reviderer dem om nødvendigt for så vidt angår andet afsnit efter proceduren i artikel 68, stk. 2.
Beregningen af tærskelværdierne baseres på euroens gennemsnitlige dagskurs i SDR i de 24 måneder, der slutter den sidste dag i den august måned, der går umiddelbart forud for justeringen med virkning fra den 1. januar. Tærskelværdier, der justeres således, afrundes om nødvendigt til nærmeste tusinde euro for at sikre, at de gældende tærskelværdier, som er fastsat i WTO-aftalen og udtrykt i SDR, overholdes.
2. Samtidig med den i stk. 1 omhandlede justering justerer Kommissionen i overensstemmelse med proceduren i artikel 68, stk. 2, tærskelværdierne i artikel 61 (projektkonkurrencer) til de justerede tærskelværdier for tjenesteydelseskontrakter.
For medlemsstater, der ikke deltager i Den Monetære Union, justeres modværdierne i den nationale valuta af de tærskelværdier, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 1, i princippet hvert andet år fra den 1. januar 2004. Beregningen af denne modværdi baseres på disse valutaers gennemsnitlige dagskurs i forhold til euroen i de 24 måneder, der slutter den sidste dag i den august måned, der går umiddelbart forud for justeringen med virkning fra den 1. januar.
3. De justerede tærskelværdier i stk. 1, deres modværdier i nationale valutaer og de justerede tærskelværdier i stk. 2, offentliggøres af Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende i begyndelsen af den november måned, der følger efter justeringen.
Artikel 70
Ændringer
Kommissionen kan efter proceduren i artikel 68, stk. 2, foretage ændringer i:
a) de i bilag I-X anførte ordregivere, så de opfylder kriterierne i artikel 2-7
b) bestemmelserne om udarbejdelse, fremsendelse, modtagelse, oversættelse, indsamling og distribution af de i artikel 41, 42, 43 og 63 omhandlede bekendtgørelser
c) reglerne for særlige henvisninger i bekendtgørelserne til bestemte positioner i CPV-nomenklaturen
d) referencenumrene i nomenklaturen i bilag XVII for så vidt det ikke ændrer direktivets materielle anvendelsesområde, og reglerne for henvisning i bekendtgørelserne til bestemte nomenklaturpositioner inden for de kategorier af tjenesteydelser, der er anført i bilaget
e) referencenumrene i nomenklaturen i bilag XII for så vidt det ikke ændrer direktivets materielle anvendelsesområde og reglerne for henvisning i bekendtgørelserne til bestemte nomenklaturpositioner
f) bilag XI
g) fremsendelsesreglerne og reglerne for offentliggørelse af data i bilag XX på grund af den tekniske udvikling eller af administrative hensyn
h) reglerne og de tekniske bestemmelser for anordningerne til elektronisk modtagelse i bilag XXIV, punkt a), f) og g)
i) ud fra et ønske om forenkling i overensstemmelse med artikel 67, stk. 3, bestemmelserne om anvendelse, udarbejdelse, fremsendelse, modtagelse, oversættelse, indsamling og distribution af de statistiske opgørelser, der er omhandlet i artikel 67, stk. 1 og 2
j) de tekniske bestemmelser for de beregningsmetoder, der er omhandlet i artikel 69, stk. 1, og stk. 2, andet afsnit.
Artikel 71
Direktivets gennemførelse
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. januar 2006. De underretter herefter Kommissionen herom.
Medlemsstaterne kan afsætte en yderligere periode på op til 35 måneder efter udløbet af den frist, der er fastsat i første afsnit, til gennemførelse af de bestemmelser, der kræves for at efterkomme artikel 6 i dette direktiv.
Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative foranstaltninger, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
Bestemmelserne i artikel 30 anvendes fra 30. april 2004.
2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de væsentligste love og administrative bestemmelser, som træffes i medfør af dette direktiv.
Artikel 72
Overvågningsmekanismer
I overensstemmelse med Rådets direktiv 92/13/EØF af 25. december 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende anvendelsen af EF-reglerne for fremgangsmåden ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation(32) sikrer medlemsstaterne gennemførelsen af nærværende direktiv ved hjælp af effektive, tilgængelige og gennemskuelige mekanismer.
Med henblik herpå kan de bl.a. udpege eller oprette et uafhængigt organ.
Artikel 73
Ophævelse
Direktiv 93/38/EØF ophæves, dog uden at medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag XXV anførte gennemførelses- og anvendelsesfrister berøres heraf.
Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til dette direktiv og læses i henhold til den i bilag XXVI anførte sammenligningstabel.
Artikel 74
Ikrafttræden
Direktivet træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 75
Adressater
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 31. marts 2004.
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES
ze dne 31. března 2004
o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 47 odst. 2 a články 55 a 95 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [2],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů [3],
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [4], s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 9. prosince 2003,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) U příležitosti nových změn směrnice Rady 93/38/EHS ze dne 14. června 1993 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v oblasti vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací [5], které jsou nutné ke splnění požadavků na zjednodušení a modernizaci vyjádřených zadavateli a hospodářskými subjekty v jejich reakcích na Zelenou knihu, kterou přijala Komise dne 27. listopadu 1996, by uvedená směrnice měla být v zájmu srozumitelnosti přepracována. Tato směrnice je založena na judikatuře Evropského soudního dvora, zejména na judikatuře týkající se kritérií pro zadání zakázky, která upřesňuje možnosti zadavatelů vyhovět potřebám dotčené veřejnosti, včetně oblasti životního prostředí nebo sociální oblasti, budou-li tato kritéria spojena s předmětem zakázky, neponechají-li zadavateli neomezenou volnost výběru, budou-li výslovně uvedena a budou-li v souladu se základními zásadami uvedenými v devátém bodu odůvodnění.
(2) Významným důvodem pro zavedení pravidel pro koordinaci postupů při zadávání zakázek v těchto odvětvích je značné množství způsobů, kterými mohou vnitrostátní orgány ovlivnit jednání těchto subjektů, zejména prostřednictvím kapitálové účasti nebo zastoupením v jejich správních, řídících nebo dozorčích orgánech.
(3) Dalším z hlavních důvodů nezbytnosti koordinace postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v těchto odvětvích je uzavřený charakter trhů, na kterých působí, způsobený udělováním zvláštních nebo výlučných práv členskými státy na dodávky, obstarávání nebo využívání sítí pro poskytování dotčených služeb.
(4) Právní předpisy Společenství a zejména nařízení Rady (EHS) č. 3975/87 ze dne 14. prosince 1987, kterým se stanoví postup pro použití pravidel hospodářské soutěže pro podniky v odvětví letecké dopravy [6] a nařízení (EHS) č. 3976/87 ze dne 14. prosince 1987 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví letecké dopravy [7] jsou určeny k prohloubení hospodářské soutěže mezi subjekty, které nabízejí služby v letecké dopravě veřejnosti. Není proto vhodné zahrnout tyto subjekty do oblasti působnosti této směrnice. Se zřetelem ke konkurenčnímu postavení lodní dopravy Společenství by bylo též nevhodné podřídit zakázky zadávané v této oblasti pravidlům této směrnice.
(5) Oblast působnosti směrnice 98/38/EHS v současné době zahrnuje určité zakázky zadávané zadavateli působícími v odvětví telekomunikací. Pro otevření tohoto odvětví byl přijat legislativní rámec obsažený ve čtvrté zprávě o provádění nařízení o telekomunikacích ze dne 25. listopadu 1998. Jedním z jeho důsledků bylo zavedení účinné hospodářské soutěže, jak právní tak faktické, v tomto odvětví. Pro informaci a s ohledem na tuto situaci zveřejnila Komise seznam telekomunikačních služeb [8], které již mohou být vyňaty z oblasti působnosti uvedené směrnice na základě jejího článku 8. Další pokrok byl potvrzen v sedmé zprávě o provádění nařízení o telekomunikacích ze dne 26. listopadu 2001. Není proto dále nutné upravovat nákupy prováděné subjekty působícími v tomto odvětví.
(6) Není proto dále vhodné zachovávat Poradní výbor pro zakázky v odvětví telekomunikací, zřízený směrnicí Rady 90/531/EHS ze dne 17. září 1990 o postupech při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací [9].
(7) Přesto je vhodné nadále dohlížet na vývoj v odvětví telekomunikací a znovu zvážit situaci, pokud by bylo zjištěno, že v tomto odvětví již není účinná hospodářská soutěž.
(8) Směrnice 93/38/EHS vyjímá ze své oblasti působnosti telefonní službu, dálnopis, mobilní telefonní, pagingové a družicové služby. Tyto výjimky byly zavedeny pro zohlednění skutečnosti, že zmíněné služby by mohly být v dané zeměpisné oblasti často poskytovány pouze jedním poskytovatelem služeb vzhledem k nepřítomnosti účinné hospodářské soutěže a k existenci zvláštních nebo výlučných práv. Zavedení účinné hospodářské soutěže v odvětví telekomunikací tyto výjimky zbavuje opodstatnění. Je proto nezbytné zahrnout zakázky na uvedené telekomunikační služby do oblasti působnosti této směrnice.
(9) Pro zajištění otevřeného zadávání veřejných zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb v hospodářské soutěži je žádoucí, aby byla vypracována ustanovení, která zavádějí na úrovni Společenství koordinaci zakázek překračujících určitou hodnotu. Tato koordinace je založena na požadavcích vyplývajících z článků 14, 28 a 49 Smlouvy o ES a článku 97 Smlouvy o Euratomu, zejména na zásadě rovného zacházení, přičemž zásada zákazu diskriminace je pouze jejím zvláštním vyjádřením, zásadě vzájemného uznávání, zásadě proporcionality, a zásadě transparentnosti. Tato koordinace by s ohledem na druh odvětví, kterých se týká, měla při zachování uplatnění uvedených zásad vytvořit rámec pro zdravou obchodní praxi a měla by umožnit co největší pružnost.
Pokud jde o veřejné zakázky, jejichž hodnota je nižší než částka, pro kterou se použijí ustanovení o koordinaci Společenstvím, je vhodné připomenout judikaturu rozvinutou Evropským soudním dvorem, podle které se používají výše uvedená pravidla a zásady.
(10) Aby bylo dosaženo skutečné otevření trhu a přiměřená rovnováha při používání pravidel pro zadávání veřejných zakázek v odvětvích vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb, musí být subjekty, jež mají být zahrnuty, vymezeny na jiném základě než odkazem na jejich právní postavení. Je proto třeba zajistit, aby nebylo ohroženo rovné zacházení se zadavateli z veřejného a soukromého sektoru. Je rovněž třeba zajistit, aby v souladu s článkem 295 Smlouvy nebyla dotčena úprava vlastnictví uplatňovaná v členských státech
(11) Členské státy by měly zajistit, aby účast uchazeče, který je veřejnoprávním subjektem, v zadávacím řízení nezpůsobila narušení hospodářské soutěže ve vztahu k soukromoprávním uchazečům.
(12) Podle článku 6 Smlouvy jsou požadavky na ochranu životního prostředí zahrnuty do vymezení a provádění politik a činností Společenství uvedených v článku 3 Smlouvy, zejména s ohledem na podporu udržitelného rozvoje. Tato směrnice proto upřesňuje, jak mohou zadavatelé přispět k ochraně životního prostředí a podpoře udržitelného rozvoje, a současně jim zajišťuje možnost získat pro své zakázky nejlepší poměr kvality a ceny.
(13) Nic v této směrnici by nemělo bránit zavedení nebo uplatňování opatření nutných k ochraně veřejné mravnosti, veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti, zdraví, života lidí a zvířat, ochraně rostlin, zejména s ohledem na udržitelný rozvoj, za podmínky, že tato opatření jsou v souladu se Smlouvou.
(14) Rozhodnutí Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho působnosti, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986 - 1994) [10] schválilo zejména Dohodu WTO o vládních zakázkách (dále jen "Dohoda"), jejímž cílem je vytvořit mnohostranný rámec vyvážených práv a povinností týkajících se veřejných zakázek se záměrem dosáhnout liberalizace a rozšíření světového obchodu. Se zřetelem k mezinárodním právům a závazkům, které vyplývají pro Společenství z přijetí Dohody, jsou opatření, která se mají vztahovat na uchazeče a výrobky ze signatářských třetích zemí, stanoveny Dohodou. Dohoda nemá přímý účinek. Zadavatelé, na které se Dohoda vztahuje, kteří splňují tuto směrnici a kteří ji uplatňují na hospodářské subjekty ze třetích zemí, které jsou signatáři Dohody, jednají tedy v souladu s Dohodou. Je také vhodné, aby tato směrnice zaručovala hospodářským subjektům ze Společenství podmínky pro účast na veřejných zakázkách, které jsou stejně příznivé jako podmínky pro hospodářské subjekty ze třetích zemí, které jsou signatáři Dohody.
(15) Před zahájením zadávacího řízení mohou zadavatelé prostřednictvím "technického dialogu" vyhledávat nebo přijímat informace, které mohou použít při přípravě zadávací dokumentace za předpokladu, že tyto informace nebudou bránit hospodářské soutěži.
(16) S ohledem na rozmanitost zakázek na stavební práce by zadavatelům mělo být umožněno stanovit buď společné, nebo oddělené zadávání zakázek na návrh a provádění stavebních prací. Záměrem této směrnice není předepsat společné nebo oddělené zadávání. Rozhodnutí zadat zakázku společně nebo odděleně by mělo být založeno na kvalitativních a hospodářských kritériích, která mohou být vymezena vnitrostátním právem.
Zakázka může být považována za zakázku na stavební práce, pouze pokud její předmět zvláště zahrnuje provedení činností uvedených v příloze XII, a to i tehdy, když zakázka zahrnuje poskytování jiných služeb nezbytných k provedení těchto činností. Zakázky na služby, zejména v oblasti správy majetku, mohou za určitých okolností zahrnovat stavební práce. Pokud jsou však tyto stavební práce ve vztahu k hlavnímu předmětu zakázky pouze vedlejší a jsou jen jeho případným důsledkem nebo doplňkem, skutečnost, že jsou zahrnuty do zakázky, není důvodem, aby byla posuzována jako zakázka na stavební práce.
Pro účely výpočtu odhadované hodnoty zakázky na stavební práce je vhodné vzít za základ hodnotu samotných stavebních prací a případnou odhadovanou hodnotu dodávek a služeb, které zadavatelé dávají k dispozici zhotovitelům, do té míry, do jaké jsou tyto služby nebo dodávky nezbytné k provedení dotčených prací. Mělo by být zřejmé, že pro účely tohoto odstavce jsou dotčenými službami služby, které poskytují zadavatelé prostřednictvím svých vlastních zaměstnanců. Na druhou stranu výpočet hodnot zakázek na služby poskytnuté či neposkytnuté zhotoviteli na dodatečné provedení stavebních prací se řídí pravidly používanými na zakázky na služby.
(17) Pro účely použití procesních pravidel této směrnice a pro účely sledování je oblast služeb nejlépe znázorněna rozdělením do kategorií, které odpovídají určitým položkám jednotné nomenklatury, a jejich shromážděním ve dvou přílohách, XVII A a XVII B, podle režimu, kterému podléhají. Pokud jde o služby uvedené v příloze XVII B, nemělo by být příslušnými ustanoveními této směrnice dotčeno použití zvláštních pravidel Společenství pro dané služby.
(18) Pokud jde o zakázky na služby, mělo by být úplné uplatňování této směrnice na přechodnou dobu omezeno na zadávání zakázek na ty služby, u kterých směrnice dovoluje, aby se v plné míře využil potenciál pro zvýšení přeshraničního obchodu. Zakázky na jiné služby musí být po určitou dobu sledovány před tím, než bude přijato rozhodnutí o plném uplatňování této směrnice. Z tohoto důvodu musí být vymezen mechanismus pro toto sledování. Tento mechanismus by současně měl všem zájemcům umožnit přístup k odpovídajícím informacím.
(19) Je třeba vyhnout se překážkám volného poskytování služeb. Poskytovatelé služeb proto mohou být buď fyzické, nebo právnické osoby. Tato směrnice by však neměla být na vnitrostátní úrovni na újmu použití pravidel týkajících se podmínek pro výkon činnosti nebo povolání za předpokladu, že jsou slučitelná s právem Společenství.
(20) Neustále se vyvíjejí určité nové elektronické techniky nákupu. Tyto techniky umožňují zvýšit hospodářskou soutěž a zlepšit efektivitu veřejných nákupů, zejména v oblasti časových a finančních úspor, které s sebou používání těchto technik přináší. Zadavatelé mohou využívat elektronické techniky nákupu, je-li jejich využití v souladu s pra vidly této směrnice a se zásadami rovného zacházení, zákazu diskriminace a transparentnosti. V tomto ohledu může mít nabídka podaná uchazečem, zejména podle rámcové dohody nebo pokud je použit dynamický nákupní systém, formu elektronického katalogu tohoto uchazeče, pokud tento katalog používá prostředky sdělování vybrané zadavatelem v souladu s článkem 48.
(21) S ohledem na rychlé rozšiřování elektronických systémů nákupu je vhodné zavést vhodná pravidla, která by zadavatelům umožnila plně využívat možností nabízených těmito systémy. Za této situace je nezbytné definovat plně elektronický dynamický nákupní systém pro nákupy pro běžnou potřebu a stanovit zvláštní pravidla pro zavedení a provozování tohoto systému, aby bylo zajištěno rovné zacházení se všemi hospodářskými subjekty, které mají zájem se jej účastnit. Každý hospodářský subjekt by měl mít možnost připojit se k takovému systému, pokud podal předběžnou nabídku v souladu se zadávací dokumentací a splňuje kritéria pro výběr. Tato technika nákupů umožňuje zadavatelům, prostřednictvím vypracování seznamu již vybraných uchazečů a možností připojit se poskytnutou novým uchazečům, disponovat poměrně širokým spektrem nabídek díky použitým elektronickým prostředkům, a tudíž zajistit optimální využití finančních prostředků prostřednictvím široké hospodářské soutěže.
(22) Vzhledem k pravděpodobnému nárůstu elektronických dražeb je vhodné stanovit na úrovni Společenství definici těchto dražeb a stanovit pro ně zvláštní pravidla, aby bylo zajištěno, že budou probíhat plně v souladu se zásadami rovného zacházení, zákazu diskriminace a transparentnosti. Proto je vhodné stanovit, aby se tyto elektronické dražby vztahovaly pouze na zakázky na stavební práce, dodávky a služby, pro které mohou být stanoveny přesné specifikace. To může být zejména případ opakujících se zakázek na dodávky, stavební práce nebo služby. Pro stejný účel musí být rovněž stanovena možnost určit pořadí uchazečů v kterékoli fázi elektronické dražby. Používání elektronických dražeb umožňuje zadavatelům vyžadovat po uchazečích předložení nových snížených cen, a je-li zakázka zadána hospodářsky nejvýhodnější nabídce, rovněž zkvalitnění jiných prvků nabídky než cen. Aby bylo zajištěno dodržení zásady transparentnosti, mohou být předmětem elektronických dražeb pouze prvky způsobilé k automatickému vyhodnocení elektronickými prostředky bez zásahu nebo vyhodnocování ze strany zadavatele, to znamená pouze prvky, které jsou kvantifikovatelné tak, že mohou být vyjádřeny v absolutních hodnotách nebo v procentech. Naopak hlediska nabídek, která vyžadují vyhodnocení nekvantifikovatelných prvků, by neměla být předmětem elektronických dražeb. V důsledku toho by určité zakázky na stavební práce a služby, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je projekt díla, neměly být předmětem elektronických dražeb.
(23) V členských státech se rozvinuly určité techniky centralizace nákupů. Několik veřejných zadavatelů je pověřeno provedením nákupů nebo zadáním veřejných zakázek nebo uzavřením rámcových dohod pro jiné zadavatele. S ohledem na velké objemy nákupů tyto techniky umožňují zvýšit hospodářskou soutěž a zlepšit efektivitu veřejných nákupů. Je proto vhodné stanovit na úrovni Společenství definici ústředních nákupních subjektů používanou zadavateli. Rovněž by měly být vymezeny podmínky, za kterých mohou být v souladu se zásadami zákazu diskriminace a rovného zacházení zadavatelé, kteří nakupují stavební práce, dodávky nebo služby prostřednictvím ústředního nákupního subjektu, považováni za vyhovující této směrnici.
(24) Aby byly vzaty v úvahu rozdíly existující v jednotlivých členských státech, měla by být členským státům dána možnost výběru, zda zadavatelé budou moci využít ústřední nákupní subjekty, dynamické nákupní systémy nebo elektronické dražby, jak jsou definovány a upraveny touto směrnicí.
(25) Měl by být náležitě vymezen pojem zvláštní a výlučná práva. Důsledkem tohoto vymezení je skutečnost, že možnost subjektu využít za účelem výstavby sítí nebo přístavních či letištních zařízení řízení o vyvlastnění nebo zřízení věcného břemene nebo použít prostor na povrchu, pod povrchem či nad povrchem veřejné komunikace netvoří sama o sobě výlučné či zvláštní právo ve smyslu této směrnice. Ani skutečnost, že subjekt dodává pitnou vodu, elektřinu, plyn nebo teplo do sítě, jež je provozována subjektem, který požívá zvláštní nebo výlučná práva udělená příslušným orgánem daného členského státu, nepředstavuje sama o sobě zvláštní nebo výlučné právo ve smyslu této směrnice. Stejně tak práva přiznaná členským státem v jakékoli formě, včetně koncesí, omezenému počtu podniků na základě objektivních, přiměřených a nediskriminačních kritérií, která umožňují každému zájemci, který je splňuje, využívat těchto práv, by neměla být považována za výlučná či zvláštní práva.
(26) Je vhodné, aby zadavatelé používali při svých činnostech v odvětví vodního hospodářství společné postupy zadávání zakázek a aby se tato pravidla rovněž používala, pokud veřejní zadavatelé ve smyslu této směrnice zadávají zakázky ohledně svých činností v oblasti projektování vodohospodářských staveb, zavlažování, odvodňování půdy nebo čištění a úpravy odpadních vod. Avšak pravidla pro zadávání veřejných zakázek navržená pro dodávky zboží nejsou vhodná pro nákup vody, protože je třeba získávat vodu ze zdrojů v blízkosti místa, kde bude použita.
(27) Některé subjekty poskytující veřejnou autobusovou dopravu již byly vyňaty z oblasti působnosti směrnice 93/38/EHS. Tyto subjekty by měly být též vyňaty z oblasti působnosti této směrnice. Aby byla vyloučena existence velkého množství zvláštních úprav použitelných pouze na určitá odvětví, je vhodné, aby obecný postup, který umožňuje vzít v úvahu účinky otevření se hospodářské soutěži, byl použit rovněž na všechny subjekty poskytující autobusovou dopravu, které nebyly vyňaty z oblasti působnosti směrnice 93/38/EHS podle jejího čl. 2 odst. 4.
(28) Vzhledem k pokračujícímu otevírání se poštovních služeb Společenství hospodářské soutěži a vzhledem ke skutečnosti, že tyto služby jsou poskytovány prostřednictvím sítě jak veřejnými zadavateli a veřejnými podniky, tak jinými podniky, je vhodné stanovit, že zakázky zadané zadavateli zajišťujícími poštovní služby budou podřízeny pravidlům této směrnice, včetně těch v článku 30, která, při zajištění použití zásad uvedených v devátém bodu odůvodnění, tvoří rámec pro zdravou obchodní praxi a umožní větší pružnost, než nabízí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby [11]. Pro definici dotyčných činností je vhodné zohlednit definice směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby [12].
Ať je jejich právní postavení jakékoli, nejsou subjekty poskytující poštovní služby v současnosti podřízeny pravidlům stanoveným směrnicí 93/38/EHS. Přizpůsobení postupů pro zadávání zakázek této směrnici by mohlo déle trvat těmto subjektům než subjektům, které jsou již podřízeny těmto pravidlům a které budou muset pouze přizpůsobit své postupy změnám, jež tato směrnice přináší. Je proto vhodné povolit rozdílné použití směrnice podle lhůt nezbytných pro toto přizpůsobení. S ohledem na rozdílnou situaci dotčených subjektů by členské státy měly mít možnost stanovit přechodné období pro používání pravidel této směrnice na zadavatele působící v odvětví poštovních služeb.
(29) Zakázky mohou být přiděleny pro uspokojení požadavků, které vyplývají z různých činností, jež mohou být podřízeny různým právním režimům. Mělo by být upřesněno, že právní režim použitelný na jednu zakázku určenou k pokrytí více činností by měl být podřízen pravidlům použitelným na tu činnost, které je zakázka hlavně určena. Stanovení, které činnosti je zakázka především určena, může být založeno na analýze potřeb, kterým musí konkrétní zakázka vyhovovat, uskutečněné zadavatelem za účelem odhadu hodnoty zakázky a vypracování zadávací dokumentace. V některých případech, jako je nákup jednotlivého kusu vybavení určený k vykonávání činností, pro které nejsou k dispozici informace umožňující odhad odpovídající míry využití, by mohlo být objektivně nemožné stanovit které činnosti je zakázka hlavně určena. Měla by být stanovena pravidla, která se v těchto případech použijí.
(30) Aniž jsou dotčeny mezinárodní závazky Společenství, je nutné zjednodušit provádění této směrnice, zejména zjednodušením prahových hodnot a stanovením použitelnosti ustanovení o informacích, které se poskytují účastníkům ohledně rozhodnutí učiněných v souvislosti s řízeními o zadávání zakázek a jejich výsledky, pro všechny zadavatele bez ohledu na odvětví, ve kterém působí. Navíc by v souvislosti s měnovou unií takové prahové hodnoty měly být stanoveny v eurech takovým způsobem, který by zjednodušoval použití těchto ustanovení a zároveň zajistil soulad s prahovými hodnotami uvedenými v Dohodě, které jsou vyjádřeny ve zvláštních právech čerpání (ZPČ). Za tímto účelem by měly být prahové hodnoty vyjádřené v eurech pravidelně přezkoumávány, aby se v případě nutnosti upravily podle možných negativních výkyvů v hodnotě eura ve vztahu k ZPČ. Prahové hodnoty použitelné pro veřejné soutěže by měly být navíc shodné s prahovými hodnotami použitelnými pro zakázky na služby.
(31) Je třeba stanovit případy, ve kterých je možné upustit od použití opatření pro koordinaci postup z důvodu státní bezpečnosti nebo státního tajemství nebo z důvodu použití zvláštních pravidel pro zakázky, která vyplývají z mezinárodních dohod týkajících se rozmístění ozbrojených sil nebo která jsou vlastní mezinárodním organizacím.
(32) Je vhodné vyloučit určité zakázky na služby, dodávky a stavební práce zadávané přidruženému podniku, jehož hlavní činností je poskytování takových služeb, dodávek nebo stavebních prací, skupině, jejíž je součástí, a nikoli jejich nabízení na trhu. Je též vhodné vyloučit určité zakázky na služby, dodávky a stavební práce zadané zadavatelem společnému podniku, který je složen za účelem vykonávání činností, na které se vztahuje tato směrnice, z více zadavatelů, mezi které tento zadavatel patří. Je však nezbytné zajistit, že toto vyloučení nezpůsobí narušení hospodářské soutěže výhodné pro podniky nebo společné podniky, které jsou propojeny se zadavateli; je vhodné stanovit náležitý soubor pravidel, zejména pro maximální hranice, ve kterých mohou podniky obdržet část svého obratu z trhu a mimo které tyto podniky ztrácejí možnost získání zakázky bez výzvy k účasti v soutěži, pro složení společných podniků a stabilitu vazeb mezi těmito společnými podniky a zadavateli, ze kterých se skládají.
(33) V rámci služeb mají zakázky na nabývání nebo pronájem nemovitostí nebo práv k nim určité zvláštní rysy, které činí použití pravidel pro zadávání veřejných zakázek nevhodným.
(34) Rozhodčí a smírčí služby obvykle poskytují právnické nebo fyzické osoby, které jsou určeny nebo vybrány způsobem, který se nemůže řídit pravidly pro zadávání zakázek.
(35) V souladu s Dohodou nezahrnují finanční služby, na které se vztahuje tato směrnice, zakázky týkající se vydávání, nákupu, prodeje nebo převodu cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů; zejména nejsou zahrnuty transakce zadavatelů, které mají za cíl peněžní či kapitálový zisk.
(36) Tato směrnice by se měla vztahovat na poskytování služeb, pouze pokud je založeno na smlouvě o zakázce.
(37) Podle článku 163 Smlouvy je podpora výzkumu a vývoje prostředkem k posílení vědecké a technologické základny průmyslu Společenství a otevření veřejných zakázek na služby přispívá k tomuto cíli. Tato směrnice by se neměla vztahovat na spolufinancování programů výzkumu a vývoje: zakázky na výzkum a vývoj jiné než ty, u kterých dosažený prospěch připadá výhradně zadavateli, aby jej využil pro svou činnost za podmínky, že poskytovaná služba je zcela uhrazena zadavatelem, proto nejsou předmětem této směrnice.
(38) Aby se předešlo existenci velkého množství zvláštních úprav vztahujících se pouze na některá odvětví, měly by být současné zvláštní úpravy stanovené článkem 3 směrnice 93/38/EHS a článkem 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků [13], kterými se řídí subjekty využívající geografickou oblast za účelem vyhledávání nebo těžby ropy, zemního plynu, uhlí a jiných pevných paliv, nahrazeny obecným postupem umožňujícím vynětí odvětví přímo vystavených hospodářské soutěži. Musí však být zajištěno, že tím nebude dotčeno rozhodnutí Komise 93/676/EHS ze dne 10. prosince 1993, kterým se stanoví, že využívání geografických oblastí k průzkumu nebo těžbě ropy nebo zemního plynu nepředstavuje v Nizozemsku činnost definovanou čl. 2 odst. 2 písm. b) bodu i) směrnice Rady 90/531/EHS a že subjekty vykonávající takovouto činnost nejsou v Nizozemsku považovány za působící na základě zvláštních nebo výlučných práv ve smyslu čl. 2 odst. 3 písm. b) směrnice [14], rozhodnutí Komise 97/367/ES ze dne 30. května 1997, kterým se stanoví, že využívání geografických oblastí k průzkumu nebo těžbě ropy nebo zemního plynu nepředstavuje ve Spojeném království činnost definovanou čl. 2 odst. 2 písm. b) bodem i) směrnice Rady 93/38/EHS a že subjekty vykonávající takovouto činnost nejsou ve Spojeném království považovány za působící na základě zvláštních nebo výlučných práv ve smyslu čl. 2 odst. 3 písm. b) směrnice [15], rozhodnutí Komise 2002/205/ES ze dne 4. března 2002 na žádost Rakouska o použití zvláštního režimu stanoveného v článku 3 směrnice 98/38/EHS [16] a rozhodnutí Komise 2004/73/ES na žádost Německa o použití zvláštního postupu uvedeného v článku 3 směrnice 98/38/EHS [17].
(39) Zaměstnání a práce tvoří základní prvky pro zajištění rovnosti příležitostí pro všechny a přispívají k začlenění do společnosti. V této souvislosti přispívají chráněné dílny a programy chráněného zaměstnání účinným způsobem k začlenění nebo k opětovnému začlenění zdravotně postižených osob do trhu práce. Tyto dílny však nemusí být schopny získat zakázku za obvyklých podmínek hospodářské soutěže. Je proto vhodné stanovit, že členské státy mohou vyhradit právo účasti v zadávacím řízení veřejných zakázek těmto dílnám nebo vyhradit plnění zakázky v rámci programů chráněného zaměstnání.
(40) Tato směrnice by se neměla vztahovat na zakázky určené k povolení výkonu činnosti uvedené v článcích 3 až 7 ani na veřejné soutěže na výkon takové činnosti, pokud je v členském státě, ve kterém je tato činnost vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Je tedy vhodné zavést postup použitelný na všechna odvětví uvedená v této směrnici, který by umožnil vzít v úvahu účinky otevření těchto odvětví hospodářské soutěži, současné nebo budoucí. Takový postup by měl poskytnout dotčeným subjektům právní jistotu a vhodný rozhodovací proces, který by zajistil, v krátkých lhůtách, jednotné uplatňování práva Společenství v této oblasti.
(41) Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být hodnoceno na základě objektivních kritérií, která vezmou v úvahu zvláštní rysy dotčeného odvětví. U provádění a uplatňování odpovídajících právních předpisů Společenství, které otevírají určité odvětví nebo jeho část, se má za to, že zajišťují dostatečný předpoklad volného vstupu na dotčený trh. Tyto odpovídající právní předpisy by měly být uvedeny v příloze, kterou může Komise aktualizovat. Při aktualizaci bere Komise v úvahu zejména případné přijetí opatření, jejichž důsledkem je skutečné otevření jiných odvětví, než která jsou již uvedena v příloze XI, hospodářské soutěži, například otevření železniční dopravy. Pokud volný přístup na daný trh nevychází z provádění odpovídajících právních předpisů Společenství, mělo by být prokázáno, že tento přístup je volný právně a fakticky. Za tímto účelem tvoří uplatňování některé směrnice, jako je směrnice 94/22/ES, která otevírá hospodářské soutěži určité odvětví, na jiné odvětví, jako je odvětví uhlí, skutečnost, kterou je třeba vzít v úvahu pro účely článku 30.
(42) Technické specifikace vypracované kupujícími by měly umožnit otevření veřejných zakázek hospodářské soutěži. S tímto cílem by mělo být možné podávat nabídky, které odrážejí rozmanitost technických řešení. Proto by mělo být možné vypracovat technické specifikace vyjádřené praktickým výkonem a funkčními požadavky, a je-li činěn odkaz na evropskou normu, nebo pokud taková norma neexistuje, na normu vnitrostátní, měly by být nabídky založené na jiných rovnocenných řešeních, která splňují požadavky zadavatelů a jsou rovnocenná co se týče bezpečnosti, brány zadavateli v úvahu. K prokázání rovnocennosti by uchazeči měli mít možnost využít jakéhokoli důkazu. Zadavatelé by měli být schopni odůvodnit každé rozhodnutí, že v daném případě rovnocennost neexistuje. Zadavatelé, kteří chtějí vymezit požadavky z hlediska životního prostředí v technických specifikacích dané zakázky, mohou stanovit požadavky z hlediska životního prostředí, jako je určitá výrobní metoda nebo konkrétní vliv skupin výrobků nebo služeb na životní prostředí. Mohou, ale nejsou povinni, použít vhodné specifikace vymezené ekoznačkami, jako je evropská ekoznačka, mezinárodní ekoznačka, vnitrostátní ekoznačka nebo jakákoli jiná ekoznačka, za podmínky, že požadavky týkající se značky jsou stanoveny a přijaty na základě vědecké informace v řízení, kterého se mohou účastnit všechny dotčené subjekty, jako jsou orgány státní správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři nebo organizace na ochranu životního prostředí, a za podmínky, že značka je přístupná a dostupná všem subjektům, které mají zájem. Kdykoli je to možné, měli by zadavatelé stanovit technické specifikace tak, aby byla vzata v úvahu kritéria dostupnosti pro zdravotně postižené osoby nebo aby byly navrženy pro všechny uživatele. Technické specifikace by měly být jasně uvedeny takovým způsobem, aby všichni uživatelé věděli, co požadavky stanovené zadavatelem zahrnují.
(43) Za účelem podpory přístupu malých a středních podniků na trh veřejných zakázek je vhodné začlenit ustanovení o subdodávkách.
(44) Podmínky plnění zakázky jsou slučitelné s touto směrnicí, pokud nejsou přímo nebo nepřímo diskriminační a pokud jsou uvedeny v oznámení sloužícím jako výzva k účasti v soutěži nebo jsou uvedeny v zadávací dokumentaci. Mohou mít zejména za cíl podporu odborné přípravy na místě, zaměstnávání osob, které čelí zvláštním těžkostem v začlenění, boj proti nezaměstnanosti nebo ochranu životního prostředí. Jako příklad je možné uvést požadavky - použitelné během uskutečňování zakázky - zaměstnat dlouhodobě nezaměstnané nebo provádět vzdělávací opatření pro nezaměstnané nebo pro mládež, dodržovat podstatu ustanovení základních úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) za předpokladu, že tato ustanovení nebyla provedena ve vnitrostátním právu, zaměstnat více tělesně postižených osob, než vyžadují vnitrostátní právní předpisy.
(45) Právní předpisy a kolektivní smlouvy jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Společenství, které platí v oblastech pracovních podmínek a bezpečnosti práce, se uplatňují v průběhu plnění zakázky za podmínky, že tato pravidla a jejich použití jsou v souladu s právem Společenství. V přeshraničních situacích, kdy pracovníci z jednoho členského státu poskytují služby v jiném členském státě za účelem plnění zakázky, směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16.prosince 1996 o vysílání pra covníků v rámci poskytování služeb [18] stanoví minimální podmínky, které musí být v hostitelské zemi ve vztahu k těmto vyslaným pracovníkům splněny. Jestliže vnitrostátní právo obsahuje ustanovení k tomuto účelu, může být nedodržení těchto závazků považováno za vážné pochybení nebo porušení práva, které se dotýká profesní etiky daného hospodářského subjektu, a může vést k vyloučení tohoto hospodářského subjektu ze zadávacího řízení veřejné zakázky.
(46) S přihlédnutím k novým informačním a komunikačním technologiím a ke zjednodušením, která mohou přinést při zveřejňování zakázek a z hlediska účinnosti a transparentnosti zadávacích řízení, by elektronické prostředky měly být postaveny na roveň tradičním prostředkům sdělování a výměny informací. Vybrané prostředky a technologie by měly být co nejvíce slučitelné s technologiemi užívanými v ostatních členských státech.
(47) Užívání elektronických prostředků vede k úsporám času. V důsledku toho by mělo být upraveno zkrácení minimálních lhůt, jsou-li používány elektronické prostředky, avšak s podmínkou, že jsou slučitelné se zvláštními způsoby přenosu stanovenými na úrovni Společenství. Musí být však zajištěno, aby úhrnný účinek zkracování lhůt nevedl k příliš krátkým lhůtám.
(48) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy [19] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu) [20] by se v souvislosti s touto směrnicí měly použít na přenos informací elektronickými prostředky. Postupy pro zadávání veřejných zakázek a pravidla platná pro veřejné soutěže na služby vyžadují vyšší stupeň bezpečnosti a důvěrnosti, než vyžadují tyto směrnice. Proto by měla zařízení pro elektronický příjem nabídek, žádostí o účast, plánů a projektů splňovat zvláštní dodatečné požadavky. Za tímto účelem by mělo být co nejvíce podporováno použití elektronického podpisu, a zejména zaručeného elektronického podpisu. Dobrovolné akreditační systémy by navíc mohly vytvářet příznivý rámec pro zvýšení úrovně poskytování osvědčovací služby pro tato zařízení.
(49) Je vhodné, aby byl účastník zadávacího řízení informován o rozhodnutích směřujících k uzavření rámcové dohody, zadání zakázky nebo opuštění řízení v dostatečně krátkých lhůtách, které neznemožní podání návrhu na přezkoumání; tato informace by tedy měla být poskytnuta tak rychle, jak je to jen možné, obecně tedy do 15 dnů po přijetí rozhodnutí.
(50) Je vhodné upřesnit, že zadavatelé, kteří stanoví kritéria pro výběr v otevřeném zadávacím řízení, tak musí činit podle objektivních pravidel a kritérií, a že rovněž kritéria pro výběr v omezeném zadávacím řízení a vyjednávacím řízení musí být objektivní. Tato objektivní pravidla a kritéria, jakož i kritéria pro výběr, nemusí nutně obsahovat poměrnou váhu.
(51) Je důležité vzít v úvahu judikaturu Soudního dvora v případech, kdy se hospodářský subjekt dovolává hospodářského, finančního nebo technického postavení jiných subjektů, ať je právní povaha vazeb mezi jím samotným a těmito subjekty jakákoli, pro splnění kritérií pro výběr nebo, v rámci systému kvalifikace, na podporu svých žádostí o kvalifikaci. V tomto případě je na hospodářském subjektu, aby prokázal, že bude skutečně disponovat těmito zdroji po celou dobu platnosti kvalifikace. Pro účely této kvalifikace může zadavatel určit úroveň požadavků, které mají být splněny, a zejména, například pokud se tento subjekt odvolává na finanční schopnosti jiného subjektu, může vyžadovat, aby byl odpovědným tento jiný subjekt, a je-li to nezbytné, tak společně a nerozdílně.
Systémy kvalifikace by měly být používány v souladu s objektivními pravidly a kritérii, která se, dle výběru zadavatelů, mohou týkat schopností hospodářských subjektů nebo vlastností stavebních prací, dodávek nebo služeb zahrnutých do systému. Pro účely kvalifikace mohou zadavatelé provádět vlastní zkoušky za účelem hodnocení vlastností dotčených stavebních prací, dodávek nebo služeb, zejména co se týče slučitelnosti a bezpečnosti.
(52) Pravidla Společenství o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci se použijí v případě, že je doklad o určité kvalifikaci vyžadován pro účast v zadávacím řízení nebo v soutěži na určitý výkon.
(53) Ve vhodných případech, kdy povaha stavebních prací nebo služeb odůvodňuje použití opatření nebo systémů řízení z hlediska ochrany životního prostředí během plnění zakázky, může být použití takových opatření nebo systémů vyžadováno. Systémy řízení z hlediska ochrany životníhoprostředí, nezávisle na jejich registraci v souladu s akty Společenství, jako je nařízení (ES) č. 761/2001 (EMAS) [21], mohou prokázat technickou způsobilost hospodářského subjektu provést zakázku. Kromě toho by popis opatření provedených hospodářským subjektem k zajištění stejné úrovně ochrany životního prostředí měl být přijat jako alternativní důkazní prostředek k registrovaným systémům řízení z hlediska ochrany životního prostředí.
(54) Zadání veřejných zakázek hospodářským subjektům, které se účastnily na zločinném spolčení nebo které byly shledány vinnými z korupce nebo podvodu vůči finančním zájmům Evropských společenství nebo z praní peněz, by mělo být vyloučeno. Vzhledem ke skutečnosti, že by zadavatelé, kteří nejsou veřejnými zadavateli, nemuseli mít přístup k nezpochybnitelným důkazům v tomto ohledu, je vhodné ponechat na těchto zadavatelích možnost výběru, zda použijí kritéria pro vyloučení uvedená v čl. 45 odst. 1 směrnice 2004/18/ES. Povinnost použít čl. 45 odst. 1 by tedy měla být omezena pouze na zadavatele, kteří jsou veřejnými zadavateli. Kde je to na místě, měli by zadavatelé od žadatelů o kvalifikaci, zájemců nebo uchazečů požadovat, aby předložili patřičné dokumenty a mohou, mají-li pochybnosti o osobní situaci hospodářského subjektu, požádat o spolupráci příslušné orgány daného členského státu. K vyloučení těchto hospodářských subjektů by mělo dojít, jakmile se veřejný zadavatel dozví o rozhodnutí, které se týká takových protiprávních jednání, je vydáno v souladu s vnitrostátním právem a je pravomocné.
Pokud vnitrostátní právo obsahuje ustanovení za tímto účelem, může být nedodržení právních předpisů týkajících se životního prostředí nebo právních předpisů týkajících se protiprávních dohod v oblasti zakázek, které bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení.
Nedodržení vnitrostátních předpisů provádějících směrnice Rady 2000/78/ES [22] a 76/207/EHS [23], které se týkají rovného zacházení s pracovníky, jež bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, může být považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení.
(55) Zakázky by měly být zadávány na základě objektivních kritérií, která zajistí dodržení zásad transparentnosti, zákazu diskriminace a rovného zacházení a zaručí, že nabídky budou posuzovány v podmínkách účinné hospodářské soutěže. V důsledku toho je vhodné připustit použití pouze dvou kritérií: "nejnižší ceny" a "hospodářsky nejvýhodnější nabídky".
K zajištění dodržení zásady rovného zacházení při zadávání zakázek je vhodné stanovit povinnost - danou judikaturou - zajistit nezbytnou transparentnost, která umožní každému uchazeči, aby byl přiměřeně informován o kritériích a opatřeních, která budou použita pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky. Je tedy na zadavatelích, aby uvedli kritéria pro zadání zakázky a poměrnou váhu přikládanou každému z těchto kritérií s dostatečným předstihem, aby je hospodářské subjekty znaly při vypracovávání svých nabídek. Zadavatelé mohou upustit od uvedení poměrné váhy kritérií pro výběr v náležitě odůvodněných případech, pro které musí být schopni uvést důvody, pokud poměrná váha nemůže být stanovena předem, zejména z důvodu složitosti zakázky. V těchto případech musí uvést sestupné pořadí důležitosti kritérií.
Pokud se zadavatelé rozhodnou zadat zakázku podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky, měli by nabídky posuzovat tak, aby určili, která z nich nabízí nejlepší poměr kvality a ceny. Proto by měli stanovit hospodářská a kvalitativní kritéria, která, brána jako celek, musí umožnit určit nabídku, která je pro zadavatele nejvýhodnější. Stanovení těchto kritérií závisí na předmětu zakázky do té míry, do jaké musí tato kritéria umožnit jak vyhodnocení úrovně plnění, jakou každá nabídka nabízí vzhledem k předmětu zakázky, jak je definován v technických specifikacích, tak posoudit poměr kvality a ceny u každé nabídky. Aby bylo zaručeno rovné zacházení, měly by kritéria pro zadání umožnit objektivní vyhodnocení a porovnání nabídek. Jsou-li tyto podmínky splněny, mohou hospodářská a kvalitativní kritéria pro zadání zakázky, jako jsou požadavky z hlediska životního prostředí, umožnit zadavateli vyhovět potřebám dotčené veřejnosti, jak jsou uvedeny ve specifikacích zakázky. Za stejných podmínek může zadavatel použít kritéria zaměřená na splnění sociálních požadavků, které odpovídají zejména potřebám - vymezeným ve specifikaci zakázky - zvláště znevýhodněných skupin osob, ke kterým náležejí příjemci nebo uživatelé stavebních prací, dodávek nebo služeb, které jsou předmětem zakázky.
(56) Kritérii pro zadání zakázky nesmí být dotčeno použití vnitrostátních předpisů, která se týkají odměn za určité služby, jako jsou služby poskytované architekty, inženýry nebo právníky.
(57) Nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny [24], by se mělo používat pro výpočet lhůt obsažených v této směrnici.
(58) Touto směrnicí nejsou dotčeny stávající mezinárodní závazky Společenství nebo členských států a není jí dotčeno uplatňování ustanovení Smlouvy, zejména jejích článků 81 a 86.
(59) Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států, které se týkají lhůt pro provedení a použití směrnice 93/38/EHS, uvedených v příloze XXV.
(60) Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [25],
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
OBSAH
HLAVA I:
Kapitola I:
Článek 1
Kapitola II:
Oddíl 1:
Článek 2
Oddíl 2:
Článek 3
Článek 4
Článek 5
Článek 6
Článek 7
Článek 8
Článek 9
Kapitola III:
Článek 10
HLAVA II:
Kapitola I:
Článek 11
Článek 12
Článek 13
Článek 14
Článek 15
Kapitola II:
Oddíl 1:
Článek 16
Článek 17
Oddíl 2:
Pododdíl 1
Článek 18
Pododdíl 2 :
Článek 19
Článek 20
Článek 21
Článek 22
Článek 23
Pododdíl 3 :
Článek 24
Článek 25
Pododdíl 4 :
Článek 26
Pododdíl 5 :
Článek 27
Článek 28
Článek 29
Článek 30
Kapitola III:
Článek 31
Článek 32
Článek 33
Kapitola IV:
Článek 34
Článek 35
Článek 36
Článek 37
Článek 38
Článek 39
Kapitola V:
Článek 40
Kapitola VI:
Oddíl 1:
Článek 41
Článek 42
Článek 43
Článek 44
Oddíl 2:
Článek 45
Článek 46
Článek 47
Oddíl 3:
Článek 48
Článek 49
Článek 50
Kapitola VII:
Článek 51
Oddíl 1:
Článek 52
Článek 53
Článek 54
Oddíl 2:
Článek 55
Článek 56
Článek 57
Oddíl 3:
Článek 58
Článek 59
HLAVA III:
Článek 60
Článek 61
Článek 62
Článek 63
Článek 64
Článek 65
Článek 66
HLAVA IV:
Článek 67
Článek 68
Článek 69
Článek 70
Článek 71
Článek 72
Článek 73
Článek 74
Článek 75
Příloha I
Příloha II
Příloha III
Příloha IV
Příloha V
Příloha VI
Příloha VII
Příloha VIII
Příloha IX
Příloha X
Příloha XI
Příloha XII
Příloha XIII
A. Otevřená řízení
B. Omezená řízení
C. Vyjednávací řízení
D. Zjednodušené oznámení o zakázce v rámci dynamického nákupního systému
Příloha XIV
Příloha XV A
Příloha XV B
PŘÍLOHA XVI
PŘÍLOHA XVII A
Příloha XVII B
Příloha XVIII
Příloha XIX
Příloha XX
Příloha XXI
Příloha XXII
Příloha XXIII
Příloha XXIV
Příloha XXV
Příloha XXVI
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ VZTAHUJÍCÍ SE NA ZAKÁZKY A VEŘEJNÉ SOUTĚŽE NA URČITÝ VÝKON
KAPITOLA I
Základní pojmy
Článek 1
Definice
1. Pro účely této směrnice se použijí definice uvedené v odstavcích 2 až 12.
2. a) "Zakázky na dodávky, stavební práce a služby" jsou úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více zadavateli uvedenými v čl. 2 odst. 2 a jedním nebo více zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli služeb.
b) "Zakázky na stavební práce" jsou zakázky, jejichž předmětem je buď provedení, nebo projekt i provedení stavebních prací vztahujících se k jedné z činností uvedených v příloze XII nebo stavby, nebo provedení stavby, která odpovídá požadavkům stanoveným zadavatelem, jakýmikoli prostředky. "Stavbou" se rozumí výsledek souboru stavebních nebo inženýrských stavebních prací, který je sám o sobě dostačující, aby plnil hospodářskou nebo technickou funkci.
c) "Zakázky na dodávky" jsou zakázky jiné než uvedené v písmenu b), jejichž předmětem je koupě, koupě najaté věci, nájem nebo koupě na splátky výrobků, s předkupním právem či bez něho.
Zakázka, jejímž předmětem je dodávka výrobků a která vedle těchto dodávek zahrnuje rovněž umísťovací a instalační práce, se považuje za "zakázku na dodávky".
d) "Zakázky na služby" jsou zakázky jiné než zakázky na stavební práce nebo na dodávky, jejichž předmětem je poskytování služeb uvedených v příloze XVII.
Zakázka, jejímž předmětem jsou jak výrobky, tak služby ve smyslu přílohy XVII, se považuje za "zakázku na služby", pokud hodnota daných služeb překračuje hodnotu výrobků zahrnutých touto zakázkou.
Zakázka, jejímž předmětem jsou služby uvedené v příloze XVII a která zahrnuje činnosti uvedené v příloze XII pouze jako vedlejší součást hlavního předmětu zakázky, se považuje za zakázku na služby.
3. a) "Koncese na stavební práce" je smlouva stejného druhu jako zakázka na stavební práce s tou výjimkou, že protiplnění za provedení stavebních prací spočívá buď výhradně v právu využívat stavbu, nebo v tomto právu společně s platbou.
b) "Koncese na služby" je smlouva stejného druhu jako zakázka na služby s tou výjimkou, že protiplnění za poskytnutí služeb spočívá buď výhradně v právu využívat služby, nebo v tomto právu společně s platbou.
4. "Rámcová dohoda" je dohoda mezi jedním nebo více zadavateli uvedenými v čl. 2 odst. 2 a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejímž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit zakázky zadávané během daného období.
5. "Dynamický nákupní systém" je plně elektronický proces pro uskutečňování nákupů pro běžnou potřebu, jehož vlastnosti běžně dostupné na trhu splňují požadavky zadavatele a který je časově omezený a otevřený po celou dobu svého trvání všem hospodářským subjektům, které splňují kritéria pro výběr a podaly předběžnou nabídku v souladu se zadávací dokumentací.
6. "Elektronická dražba" je opakující se proces, který zahrnuje elektronické zařízení pro předkládání nových, snížených cen nebo nových hodnot, které se týkají určitých prvků nabídek, k němuž dochází po prvním úplném vyhodnocení nabídek, a který umožňuje sestavit jejich pořadí za použití automatických metod vyhodnocení. Určité zakázky na služby a na stavební práce, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je koncepce díla, proto nemohou být předmětem elektronických dražeb.
7. "Zhotovitel", "dodavatel" nebo "poskytovatel služeb" může být fyzická nebo právnická osoba nebo zadavatel ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. a) nebo b), nebo skupina těchto osob či zadavatelů, která na trhu nabízí, v uvedeném pořadí, provedení stavebních prací nebo staveb, výrobky nebo služby.
Pojem "hospodářský subjekt" zahrnuje zároveň zhotovitele, dodavatele i poskytovatele služeb. Je používán pouze za účelem zjednodušení.
Uchazeč je hospodářský subjekt, který podává nabídku, a "zájemce" je ten, kdo se uchází o výzvu k účasti na omezeném nebo vyjednávacím řízení.
8. "Ústřední nákupní subjekt" je veřejný zadavatel ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a), nebo veřejný zadavatel ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice 2004/18/ES, který:
- získává dodávky nebo služby určené zadavatelům nebo
- zadává veřejné zakázky nebo uzavírá rámcové dohody na stavební práce, dodávky nebo služby určené zadavatelům.
9. "Otevřená, omezená a vyjednávací řízení" jsou zadávací řízení použitá zadavateli, přičemž:
a) v případě otevřených řízení může podat nabídku každý hospodářský subjekt, který má zájem;
b) v případě omezených řízení, každý hospodářský subjekt může žádat o účast a pouze ti zájemci, které vyzve zadavatel, mohou podat nabídku;
c) v případě vyjednávacích řízení zadavatel konzultuje hospodářské subjekty podle svého výběru a vyjednává podmínky zakázky s jedním nebo více z nich.
10. "Veřejné soutěže na určitý výkon" jsou řízení, která zadavateli umožňují získat plán nebo projekt vybraný porotou v soutěži s udílením nebo bez udílení cen, zvláště v oblasti územního plánování, architektury, stavebního inženýrství či zpracování dat.
11. Pojmy "písemný" nebo "písemně" označují jakýkoli soubor slov nebo čísel, který může být čten, reprodukován a dále sdělován. Tento soubor může zahrnovat informace přenášené a ukládané elektronickými prostředky.
12. "Elektronický prostředek" je prostředek používající elektronické vybavení pro zpracování (včetně digitální komprese) a ukládání dat zaslaných, přenesených a obdržených po drátě, radiem, optickými prostředky nebo jinými elektromagnetickými prostředky.
13. "Společný slovník pro veřejné zakázky" (Common Procurement Vocabulary, CPV) je referenční nomenklatura platná pro veřejné zakázky, přijatá nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 ze dne 5. listopadu 2002 o společném slovníku pro veřejné zakázky (CPV) [26], při zajištění souladu s ostatními stávajícími nomenklaturami.
V případě odlišných výkladů oblasti působnosti této směrnice, způsobených možnými rozdíly mezi nomenklaturami CPV a NACE, uvedenými v příloze XII, nebo mezi nomenklaturou CPV a nomenklaturou CPC (přechodnou verzí), uvedenými v příloze XII, mají přednost nomenklatura NACE nebo CPC v tomto pořadí.
KAPITOLA II
Oblast působnosti: definice zahrnutých činností a subjektů
Oddíl 1
Subjekty
Článek 2
Zadavatelé
1. Pro účely této směrnice se rozumí:
"veřejným zadavatelem" - založený nebo zřízený za zvláštním účelem uspokojování potřeb obecného zájmu, který nemá průmyslovou nebo obchodní povahu,
- který má právní subjektivitu a
- je financován převážně státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty; nebo je těmito orgány řízen; nebo je v jeho správním, řídícím nebo dozorčím orgánu více než polovina členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty;
"veřejný podnikem" - drží většinu upsaného základního kapitálu podniku, nebo
- disponují většinou hlasovacích práv vyplývajících z podílu na podniku, nebo
- mohou jmenovat více než polovinu členů správních, řídicích nebo dozorčích orgánů podniku.
2. Tato směrnice se vztahuje na zadavatele, kteří:
a) jsou veřejnými zadavateli nebo veřejnými podniky a vykonávají některou z činností uvedených v článcích 3 až 7;
b) pokud nejsou veřejnými zadavateli nebo veřejnými podniky, vykonávají jako jednu ze svých činností kteroukoli z těch, které jsou uvedeny v článcích 3 až 7, nebo více těchto činností a působí na základě zvláštních nebo výlučných práv udělených příslušným orgánem členského státu.
3. Pro účely této směrnice se "zvláštními nebo výlučnými právy" rozumějí práva udělená příslušným orgánem členského státu na základě právního nebo správního předpisu, jejichž výsledkem je vyhrazení provozování činnosti uvedené v článcích 3 až 7 jednomu nebo více subjektům a která podstatně ovlivňují možnost jiných podniků provozovat takovou činnost.
Oddíl 2
Činnosti
Článek 3
Plyn, teplo a elektřina
1. Co se týče plynu a tepla, vztahuje se tato směrnice na tyto činnosti:
a) poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí plynu nebo tepla; nebo
b) dodávky plynu nebo tepla do takových sítí.
2. Dodávka plynu nebo tepla do sítí, které poskytují službu veřejnosti prostřednictvím zadavatele, který není veřejným zadavatelem, se nepovažuje za činnost ve smyslu odstavce 1, pokud:
a) výroba plynu nebo tepla dotčeným subjektem je nevyhnutelným důsledkem vykonávání činnosti jiné než těch, jež jsou uvedeny v odstavcích 1 nebo 3 tohoto článku nebo v článcích 4 až 7, a
b) dodávka do veřejné sítě je zaměřená pouze na hospodářské využití takové výroby a nepřesahuje 20 % průměrného obratu zadavatele za poslední tři roky, včetně probíhajícího roku.
3. Co se týče elektřiny, vztahuje se tato směrnice na tyto činnosti:
a) poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí elektřiny; nebo
b) dodávkou elektřiny do takových sítí.
4. Dodávka elektřiny do sítí, které poskytují službu veřejnosti prostřednictvím zadavatele, který není veřejným zadavatelem, se nepovažují za činnost ve smyslu odstavce 1, pokud:
a) dotčený subjekt elektřinu vyrábí, protože její spotřeba je nezbytná pro vykonávání činnosti jiné než těch, jež jsou uvedeny v odstavcích 1 nebo 3 tohoto článku nebo v článcích 4 až 7, a
b) dodávka do veřejné sítě závisí pouze na vlastní spotřebě subjektu a nepřesahuje 30 % celkové průměrné výroby elektrické energie subjektu za poslední tři roky, včetně probíhajícího roku.
Článek 4
Voda
1. Tato směrnice se vztahuje na tyto činnosti:
a) poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí pitné vody; nebo
b) dodávku pitné vody do takových sítí.
2. Tato směrnice se také vztahuje na zakázky nebo veřejné soutěže na určitý výkon, které zadávají nebo organizují subjekty provozující činnost uvedenou v odstavci 1 a které:
a) souvisejí s projekty vodohospodářských děl, zavlažováním nebo odvodňováním půdy za předpokladu, že množství vody určené pro dodávky pitné vody představuje více než 20 % celkového množství vody, jež má být získána takovými projekty nebo zavlažovacími či odvodňovacími zařízeními, nebo
b) souvisejí s čištěním a úpravou odpadních vod.
3. Dodávka pitné vody do sítí, které poskytují službu veřejnosti prostřednictvím zadavatele, který není veřejným zadavatelem, se nepovažují za činnost ve smyslu odstavce 1, pokud:
a) dotčený subjekt pitnou vodu vyrábí, protože její spotřeba je nezbytná pro vykonávání činnosti jiné než těch, jež jsou uvedeny v článcích 3 až 7, a
b) dodávka do veřejné sítě závisí pouze na vlastní spotřebě subjektu a nepřesahuje 30 % celkové průměrné výroby pitné vody subjektu za poslední tři roky, včetně probíhajícího roku.
Článek 5
Doprava
1. Tato směrnice se vztahuje na činnosti spojené s poskytováním a provozem sítí poskytujících službu veřejnosti v oblasti železniční dopravy, automatizovaných systémů, tramvajové, trolejbusové, autobusové nebo lanové dopravy.
Pokud se týká dopravních služeb, je síť považována za existující tam, kde je služba poskytována podle provozních podmínek stanovených příslušným orgánem členského státu, jako jsou podmínky pro obsluhované trasy, kapacita, která má být k dispozici, nebo četnost služeb.
2. Tato směrnice se nevztahuje na subjekty poskytující autobusovou dopravu pro veřejnost, které byly vyloučeny z oblasti působnosti směrnice 93/38/EHS podle jejího čl. 2 odst. 4.
Článek 6
Poštovní služby
1. Tato směrnice se vztahuje na činnosti související s poskytováním poštovních služeb, nebo, za podmínek uvedených v odstavci 2, jiných služeb než poštovních.
2. Pro účely této směrnice a aniž je dotčena směrnice 97/67/ES, se rozumí:
"poštovní zásilkou" : zásilka s adresou v konečné podobě, ve které má být dodána, bez ohledu na její hmotnost. Kromě listovních zásilek jsou to rovněž například knihy, katalogy, noviny, časopisy a poštovní balíky obsahující zboží s obchodní hodnotou či bez obchodní hodnoty, bez ohledu na svou hmotnost;
"poštovními službami" - "vyhrazené poštovní služby": poštovní služby, které jsou vyhrazené nebo mohou být vyhrazené na základě článku 7 směrnice 97/67/ES,
- "jiné poštovní služby": poštovní služby, které nemohou být vyhrazené na základě článku 7 směrnice 97/67/ES; a
"jinými službami než poštovními službami" - služby řízení doručovacích služeb (jak služby předcházející odeslání, tak následující po odeslání, jako jsou služby "mailroom management")
- služby s přidanou hodnotou spojené s elektronickou poštou a plně uskutečněné elektronickou cestou (včetně zabezpečeného přenosu zakódovaných dokumentů elektronickou cestou, služby správy adres a přenosu doporučené elektronické pošty),
- služby týkající se poštovních zásilek nezahrnutých v písmenu a), jako je neadresná reklamní pošta,
- finanční služby, jak jsou definovány v kategorii 6 přílohy XXII A a v čl. 24 písm. c), včetně zejména poštovních převodů peněz a převodů z běžných poštovních účtů,
- filatelistické služby a
- logistické služby (služby spojující fyzické doručení nebo uskladnění s jinými nepoštovními funkcemi),
za podmínky, že tyto služby jsou poskytovány subjektem poskytujícím rovněž poštovní služby ve smyslu písm. b) první a druhé odrážky a že podmínky stanovené v čl. 30 odst. 1 nejsou splněny, co se týče služeb, které spadají pod uvedené odrážky.
Článek 7
Ustanovení týkající se průzkumu nebo těžby ropy, zemního plynu, uhlí nebo jiných pevných paliv, jakož i přístavů a letišť
1. Tato směrnice se vztahuje na činnosti související s využíváním zeměpisné oblasti za účelem:
a) průzkumu nebo těžby ropy, zemního plynu, uhlí nebo jiných pevných paliv, nebo
b) poskytování zařízení letišť a námořních nebo vnitrozemských přístavů, nebo jiných terminálů pro letecké a námořní dopravce a dopravce na vnitrozemských vodních cestách.
Článek 8
Seznam zadavatelů
Demonstrativní seznamy zadavatelů ve smyslu této směrnice jsou obsaženy v přílohách I až X. Členské státy pravidelně sdělí Komisy změny na svých seznamech.
Článek 9
Zakázky zahrnující více činností
1. Zakázka, která má zahrnout více činností, se řídí pravidly vztahujícími se na činnost, na kterou je především zaměřena.
Nicméně, výběr mezi zadáním jen jedné zakázky a zadáním více oddělených zakázek nemůže být uskutečněn za účelem vyloučení z oblasti působnosti této směrnice, nebo případně směrnice 2004/18/ES.
2. Pokud je jedna z činností, pro které je zakázka zamýšlena, předmětem této směrnice a další je předmětem výše zmíněné směrnice 2000/18/ES a pokud je objektivně nemožné určit, pro kterou činnost je zakázka především zamýšlena, zadává se zakázka v souladu se směrnicí 2000/18/ES.
3. Pokud je jedna z činností, pro které je zakázka zamýšlena, předmětem této směrnice a další není předmětem ani této směrnice ani výše uvedené směrnice 2000/18/ES a pokud je objektivně nemožné určit, pro kterou činnost je zakázka především zamýšlena, zadává se zakázka v souladu s touto směrnicí.
KAPITOLA III
Obecné zásady
Článek 10
Zásady zadávání zakázek
Zadavatelé jednají s hospodářskými subjekty na základě zásad rovnosti a zákazu diskriminace a postupují transparentním způsobem.
HLAVA II
PRAVIDLA PRO ZAKÁZKY
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 11
Hospodářské subjekty
1. Zájemci nebo uchazeči, kteří jsou podle právních předpisů členského státu, ve kterém jsou usazeni, oprávněni poskytovat danou službu, nesmějí být odmítnuti pouze na základě skutečnosti, že právní předpisy členského státu, ve kterém je zakázka zadávána, vyžadují, aby byli buď fyzickou, nebo právnickou osobou.
V případě zakázek na služby a na stavební práce a v případě zakázek na dodávky, které zahrnují navíc služby nebo umísťovací nebo instalační práce, však lze po právnických osobách požadovat, aby v nabídce nebo v žádosti o účast uvedly jména a odpovídající odbornou kvalifikaci zaměstnanců, kteří budou zodpovídat za plnění dané zakázky.
2. Podávat nabídky nebo postupovat jako zájemci mohou skupiny hospodářských subjektů. Zadavatelé nesmějí od takových skupin vyžadovat určitou právní formu k tomu, aby mohly podat nabídku nebo žádosti o účast, avšak od vybrané skupiny může být vyžadováno získání takové právní formy, jestliže jí byla zadána zakázka, pokud je tato přeměna nezbytná pro řádné plnění zakázky.
Článek 12
Podmínky vztahující se k dohodám uzavřeným v rámci Světové obchodní organizace
Pro účely zadávání zakázek zadavateli musí členské státy ve vzájemných vztazích uplatňovat podmínky stejně příznivé jako jsou ty, které poskytují hospodářským subjektům ze třetích zemí při provádění Dohody. Členské státy vedou za tímto účelem vzájemné konzultace o opatřeních, která mají být podle Dohody přijata, v rámci poradního výboru pro veřejné zakázky.
Článek 13
Důvěrnost
1. V souvislosti s poskytováním technických specifikací hospodářským subjektům, které mají zájem, a s kvalifikací a výběrem hospodářských subjektů a s přidělováním zakázek mohou zadavatelé ukládat požadavky s cílem chránit důvěrnou povahu poskytnutých informací.
2. Aniž jsou dotčena ustanovení této směrnice, zejména ta, která se týkají povinností v souvislosti s reklamou na zadávané zakázky a s poskytováním informací zájemcům a uchazečům uvedených v článcích 43 a 49, a v souladu s vnitrostátním právem kterým se zadavatel řídí, nezveřejňuje zadavatel informace, jež mu byly sděleny hospodářskými subjekty a byly jimi označeny za důvěrné; takové informace zahrnují zejména technická nebo obchodní tajemství a důvěrná hlediska nabídek.
Článek 14
Rámcové dohody
1. Zadavatelé mohou považovat rámcovou dohodu za zakázku ve smyslu čl. 1 odst. 2 a uzavřít ji v souladu s touto směrnicí.
2. Pokud zadavatelé uzavřeli rámcovou dohodu v souladu s touto směrnicí, mohou při zadávání zakázek založených na této rámcové dohodě použít čl. 40 odst. 3 písm. i).
3. Pokud nebyla rámcová dohoda uzavřena v souladu s touto směrnicí, nemohou zadavatelé použít čl. 40 odst.3 písm. i).
4. Zadavatelé nesmějí rámcové dohody zneužívat nebo je používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.
Článek 15
Dynamické nákupní systémy
1. Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé mohou použít dynamické nákupní systémy.
2. K zavedení dynamického nákupního systému postupují zadavatelé podle pravidel otevřeného řízení ve všech jeho fázích až po přidělení zakázek, které mají být zadány v rámci tohoto systému. Všichni uchazeči, kteří splňují kritéria pro výběr a kteří předložili předběžnou nabídku v souladu se zadávací dokumentací a veškerými případnými dodatečnými dokumenty, mají přístup k tomuto systému; předběžné nabídky mohou být kdykoli vylepšeny za předpokladu, že jsou i nadále v souladu se zadávací dokumentací. Pro zavedení systému a zadávání zakázek v jeho rámci smějí zadavatelé používat pouze elektronické prostředky v souladu s čl. 48 odst. 2 až 5.
3. Za účelem zavedení dynamického nákupního sytému zadavatelé:
a) zveřejní oznámení o zakázce, ve kterém jasně sdělí, že bude použit dynamický nákupní systém;
b) upřesní v zadávací dokumentaci mimo jiné povahu zamýšlených nákupů v rámci tohoto systému, jakož i všechny nezbytné informace, které se týkají nákupního systému, použitého elektronického vybavení, technických opatření pro spojení a technických specifikací spojení;
c) poskytnou neomezený a úplný přímý přístup k zadávací dokumentaci a k veškerým dodatečným dokumentům elektronickými prostředky od zveřejnění oznámení až do ukončení fungování systému a uvedou v oznámení internetovou adresu, na které jsou tyto dokumenty k nahlédnutí.
4. Zadavatelé umožní po celou dobu trvání dynamického nákupního systému každému hospodářskému subjektu podat předběžnou nabídku a být přijat do systému za podmínek uvedených v odstavci 2. Zadavatelé ukončí vyhodnocování nejpozději do 15 dnů ode dne podání předběžné nabídky. Mohou však prodloužit dobu pro vyhodnocení zakázky za předpokladu, že v mezidobí není vydána žádná výzva k podání nabídky.
Zadavatelé informují uchazeče uvedeného v prvním pododstavci v co nejkratší době o jeho přijetí do dynamického nákupního systému či o odmítnutí jeho předběžné nabídky.
5. Každá jednotlivá zakázka musí být předmětem výzvy k podání nabídky. Před vydáním výzvy k podání nabídky zadavatelé zveřejní zjednodušené oznámení o zakázce, kde vyzvou všechny hospodářské subjekty, které mají zájem, k podání předběžného oznámení v souladu s odstavcem 4 ve lhůtě, která nesmí být kratší než 15 dní ode dne, kdy bylo zjednodušené oznámení odesláno. Zadavatelé nemohou v zadávacím řízení pokračovat, dokud neukončí vyhodnocení všech předběžných nabídek, které v této lhůtě obdrží.
6. Zadavatelé vyzvou všechny uchazeče přijaté do systému k podání nabídky pro každou jednotlivou zakázku, která má být v rámci systému zadána. Pro tento účel zadavatelé stanoví lhůtu pro podání nabídek.
Zadavatelé zadají zakázku uchazeči, který předložil nejlepší nabídku na základě kritérií pro zadání zakázky uvedených v oznámení o zakázce pro zavedení dynamického nákupního systému. Tato kritéria mohou být případně upřesněna ve výzvě uvedené v prvním pododstavci.
7. Dynamický nákupní systém nesmí trvat déle než čtyři roky, kromě výjimečných a náležitě odůvodněných případů.
Zadavatelé nesmějí tento systém používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.
Zúčastněným hospodářským subjektům ani účastníkům systému nesmějí být účtovány žádné poplatky.
KAPITOLA II
Prahové hodnoty a vyloučení
Oddíl 1:
Prahové hodnoty
Článek 16
Prahové hodnoty zakázek
Tato směrnice se vztahuje na zakázky, které nejsou vyloučeny podle článků 19 až 26 nebo v souladu s článkem 30, který se týká výkonu dané činnosti, a jejichž odhadovaná hodnota bez daně z přidané hodnoty (DPH) se rovná těmto prahovým hodnotám nebo je vyšší:
a) 499000 EUR pro zakázky na dodávky a služby,
b) 6242000 EUR pro zakázky na stavební práce.
Článek 17
Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek, rámcových dohod a dynamických nákupních systémů
1. Výpočet odhadované hodnoty zakázky je založen na celkové splatné částce bez DPH, odhadované zadavatelem. Tento výpočet bere v úvahu celkovou odhadovanou částku, která zahrnuje jakoukoli formu případné opce a případné obnovení zakázky.
Jestliže zadavatel poskytuje žadatelům či uchazečům ceny nebo platby, zahrne je do výpočtu odhadované hodnoty zakázky.
2. Zadavatelé nesmějí obejít použití této směrnice rozdělováním stavebních projektů nebo navrhovaných nákupů za účelem obdržení určitého množství dodávek nebo služeb nebo užíváním zvláštních metod výpočtu odhadované hodnoty zakázek.
3. U rámcových dohod a dynamických nákupních systémů se v úvahu bere nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH všech zakázek zamýšlených pro celou dobu platnosti dohody nebo trvání systému.
4. Za účelem použití článku 16 zahrnou zadavatelé do odhadované hodnoty zakázek na stavební práce hodnotu jak stavebních prací, tak všech dodávek a služeb nezbytných k provedení stavebních prací, které zadavatelé dávají zhotoviteli k dispozici.
5. Hodnota dodávek nebo služeb, které nejsou pro plnění určité zakázky na stavební práce nezbytné, nesmí být k hodnotě zakázky na stavební práce přidána, pokud by tím došlo k vyjmutí zakázek na tyto dodávky nebo služby z oblasti působnosti této směrnice.
6. a) Může-li zamýšlená stavba nebo nákup služeb vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota všech takových částí.
Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové hodnotě stanovené v článku 16 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části.
Zadavatelé se však mohou odchýlit od tohoto ustanovení v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80000 EUR pro služby a 1 milion EUR pro stavební práce za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí.
b) Může-li záměr na získání podobných dodávek vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, bere se pro účely článku 16 a b) v úvahu celková odhadovaná hodnota všech těchto částí.
Je-li souhrnná hodnota částí rovná prahové hodnotě stanovené v článku 16 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části.
Zadavatelé se však mohou odchýlit od tohoto ustanovení v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80000 EUR, za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí.
7. V případě zakázek na dodávky nebo na služby, které jsou pravidelné povahy nebo které mají být obnovovány během daného období, se odhadovaná hodnota zakázky vypočte na základě:
a) buď celkové skutečné hodnoty po sobě jdoucích zakázek stejného druhu zadaných během předchozích dvanácti měsíců nebo předchozího účetního období, pokud možno přizpůsobené odhadovaným změnám v množství nebo hodnotě během dvanácti měsíců následujících po první zakázce;
b) nebo celkové odhadované hodnoty po sobě jdoucích zakázek zadaných během dvanácti měsíců následujících po první dodávce nebo během finančního roku, je-li delší než dvanáct měsíců.
8. Základem pro výpočet odhadované hodnoty zakázky zahrnující dodávky i služby je celková hodnota dodávek a služeb, bez ohledu na jejich vzájemný poměr. Výpočet musí zahrnovat hodnotu umísťovacích a instalačních prací.
9. Pro zakázky na dodávky, jejichž předmětem je koupě najatého zboží, nájem, pronájem nebo koupě výrobků na splátky, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky bere tato hodnota:
a) v případě zakázek na dobu určitou, kdy je tato doba rovna dvanácti měsícům nebo kratší, celková odhadovaná hodnota za dobu trvání zakázky nebo, je-li doba trvání zakázky delší než dvanáct měsíců, celková hodnota, včetně odhadované zůstatkové hodnoty;
b) v případě zakázek na dobu neurčitou nebo v případě, že doba jejich trvání nemůže být definována, měsíční hodnota vynásobená 48.
10. Pro účely výpočtu odhadované hodnoty zakázek na služby se berou v úvahu případně tyto částky:
a) pokud se týká pojišťovacích služeb, splatné pojistné a podobné odměny,
b) pokud se týká bankovních a jiných finančních služeb, poplatky, provize, úroky a podobné odměny,
c) pokud se týká zakázek zahrnujících projekt, poplatky, splatné provize a podobné odměny.
11. Pro zakázky na služby, které neuvádějí celkovou cenu, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky bere tato hodnota:
a) v případě zakázek na dobu určitou, je-li doba trvání rovna 48 měsícům nebo kratší: celková hodnota za celou dobu jejich trvání;
b) v případě zakázek na dobu neurčitou nebo s dobou trvání delší než 48 měsíců: měsíční hodnota vynásobená 48.
Oddíl 2
Zakázky a koncese, jakož i zakázky podléhající zvláštní úpravě
PODODDÍL 1
Článek 18
Koncese na stavební práce a na služby
Tato směrnice se nevztahuje na koncese na stavební práce nebo na služby, jež udělují zadavatelé, kteří vykonávají jednu nebo více činností uvedených v článcích 3 až 7, pokud jsou tyto koncese udělovány pro výkon těchto činností.
PODODDÍL 2
Vyloučení vztahující se na všechny zadavatele a na všechny druhy zakázek
Článek 19
Zakázky zadávané za účelem dalšího prodeje nebo nájmu třetím osobám
1. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky zadávané za účelem dalšího prodeje nebo nájmu třetím osobám za předpokladu, že zadavatel nepožívá žádného zvláštního nebo výlučného práva prodávat nebo pronajímat předmět takových zakázek a jiné subjekty mají možnost volně jej prodávat nebo pronajímat za stejných podmínek jako zadavatel.
2. Zadavatelé sdělí Komisi na její žádost všechny kategorie výrobků nebo činností, které považují za vyloučené podle odstavce 1. Komise může pro informaci pravidelně zveřejňovat v Úředním věstníku Evropské unie seznamy kategorií výrobků nebo činností, které považuje za takto vyloučené. Komise přitom respektuje veškeré citlivé obchodní aspekty, na které zadavatelé případně upozorní při poskytování informací.
Článek 20
Zakázky zadávané za jiným účelem než vykonávání uvedených činností nebo za účelem vykonávání takové činnosti ve třetí zemi
1. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky, které zadavatelé zadávají za jiným účelem, než je vykonávání jejich činností uvedených v článcích 3 až 7, nebo za účelem vykonávání takových činností ve třetí zemi za podmínek, které nezahrnují fyzické využívání sítě nebo geografické oblasti v rámci Společenství.
2. Zadavatelé sdělí Komisi na její žádost všechny činnosti, které považují za vyloučené podle odstavce 1. Komise může pro informaci pravidelně zveřejňovat v Úředním věstníku Evropské unie seznamy kategorií činností, které považuje za takto vyloučené. Komise přitom respektuje veškeré citlivé obchodní aspekty, na které zadavatelé případně upozorní při poskytování informací.
Článek 21
Tajné zakázky nebo zakázky vyžadující zvláštní bezpečnostní opatření
Tato směrnice se nevztahuje na zakázky, které členské státy prohlásí za tajné nebo pokud jejich plnění musí být v souladu s právními a správními předpisy platnými v daném členském státě doprovázeno zvláštními bezpečnostními opatřeními nebo jestliže to vyžaduje ochrana základních bezpečnostních zájmů tohoto státu.
Článek 22
Zakázky zadávané podle mezinárodních pravidel
Tato směrnice se nevztahuje na zakázky, které se řídí jinými procesními pravidly a jež jsou zadávány:
a) podle mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou mezi členským státem a jednou nebo více třetími zeměmi, která se týká dodávek, stavebních prací, služeb nebo veřejných soutěží na určitý výkon, určených pro společné provedení nebo využívání projektu signatářskými státy; všechny dohody se sdělují Komisi, která může konzultovat Poradní výbor pro veřejné zakázky uvedený v článku 68;
b) podnikům členského státu nebo třetí země podle mezinárodní smlouvy týkající se rozmístění vojsk;
c) podle zvláštního postupu mezinárodní organizace.
Článek 23
Zakázky zadávané přidruženému podniku, společnému podniku nebo zadavateli, který je součástí společného podniku
1. Pro účely tohoto článku se "přidruženým podnikem" rozumí podnik, jehož roční účetní závěrky jsou konsolidovány s ročními účetními závěrkami zadavatele v souladu s požadavky sedmé směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983, založené na čl. 44 odst. 2 písm. g) Smlouvy, o konsolidovaných účetních závěrkách [27] [28] nebo v případě subjektů, na které se výše uvedená směrnice nevztahuje, jakýkoli podnik, ve kterém může zadavatel přímo nebo nepřímo vykonávat dominantní vliv ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b), nebo který může vykonávat dominantní vliv nad zadavatelem, nebo který, společně se zadavatelem, podléhá dominantnímu vlivu jiného podniku v důsledku vlastnictví, majetkové účasti nebo pravidel, jimiž se řídí.
2. Pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 3, nevztahuje se tato směrnice na zakázky:
a) zadané zadavatelem přidruženému podniku;
b) zadané společným podnikem vytvořeným výlučně několika zadavateli za účelem vykonávání činností ve smyslu článků 3 až 7 jednomu z těchto zadavatelů nebo podniku, který je přidružen k jednomu z těchto zadavatelů.
3. Odstavec 2 se použije:
a) na zakázky na služby, pokud alespoň 80 % průměrného obratu přidruženého podniku za služby dosaženého za předchozí tři roky pochází z poskytování takových služeb podnikům, k nimž je přidružen;
b) na zakázky na dodávky, pokud alespoň 80 % průměrného obratu přidruženého podniku za dodávky dosaženého za předchozí tři roky pochází z poskytování dodávek podnikům, k nimž je přidružen;
c) na zakázky na stavební práce, pokud alespoň 80 % průměrného obratu přidruženého podniku za stavební práce dosaženého za předchozí tři roky pochází z poskytování stavebních prací podnikům, k nimž je přidružen.
Pokud kvůli datu, ke kterému přidružený podnik začal vykonávat činnost, není obrat dostupný za předchozí tři roky, postačí, že podnik ukáže, zejména prostřednictvím plánů činnosti, že uskutečnění obratu uvedeného v písmenech a), b) nebo c) je věrohodné.
Pokud jsou stejné služby, dodávky nebo stavební práce nebo podobné služby, dodávky nebo stavební práce poskytovány zadavateli více než jedním přidruženým podnikem, vypočítají se výše uvedená procenta s ohledem na celkový obrat vyplývající z poskytování služeb, dodávek nebo stavebních prací těmito přidruženými podniky.
4. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky zadané:
a) společným podnikem výlučně tvořeným více zadavateli za účelem vykonávání činností ve smyslu článků 3 až 7 jednomu z těchto zadavatelů, nebo
b) zadavatelem takovému společnému podniku, jehož je součástí, za podmínky, že tento společný podnik byl vytvořen za účelem vykonávání dané činnosti po dobu nejméně tří let a že nástroj tvořící společný podnik zajišťuje, že zadavatelé, kteří jej tvoří, budou jeho součástí po přinejmenším stejné období.
5. Zadavatelé sdělí Komisi na její žádost tyto informace týkající se použití odstavců 2, 3 a 4:
a) jména dotčených podniků a dotčených společných podniků,
b) povahu a hodnotu zahrnutých zakázek,
c) důkazy, které Komise považuje za potřebné k prokázání, že vztah mezi podnikem nebo společným podnikem, jemuž byly zakázky zadány, a zadavatelem je v souladu s požadavky tohoto článku.
PODODDÍL 3
Vyloučení vztahující se na všechny zadavatele, ale pouze na zakázky na služby
Článek 24
Zakázky týkající se určitých služeb vyloučených z oblasti působnosti této směrnice
Tato směrnice se nevztahuje na zakázky na služby, které se týkají:
a) nabývání nebo nájmu pozemků, stávajících budov nebo jiných nemovitostí nebo práv k nim jakýmikoli způsoby financování; vztahuje se však na smlouvy o finančních službách uzavřené v jakékoli formě současně s uzavřením kupní nebo nájemní smlouvy, před ním nebo po něm;
b) rozhodčích a smírčích služeb;
c) finančních služeb v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem nebo převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů, zejména operací zadavatelů, které mají za cíl získat peněžní prostředky či kapitál;
d) pracovních smluv;
e) služeb ve výzkumu a vývoji jiných než těch, kde prospěch připadá výhradně zadavateli, aby jej využil při vlastní činnosti, za podmínky, že poskytovaná služba je plně hrazena zadavatelem.
Článek 25
Zakázky na služby zadávané na základě výlučného práva
Tato směrnice se nevztahuje na zakázky na služby zadané subjektu, který je sám veřejným zadavatelem ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a), nebo sdružení zadavatelů na základě výlučného práva, které jim náleží podle vyhlášených právních nebo správních předpisů, které jsou slučitelné se Smlouvou.
PODODDÍL 4
Vyloučení vztahující se pouze na určité zadavatele
Článek 26
Zakázky zadávané určitými zadavateli na nákup vody a dodávky energie nebo paliv pro výrobu energie
Tato směrnice se nevztahuje na:
a) zakázky na nákup vody, pokud je zadávají zadavatelé, kteří vykonávají jednu nebo více činností uvedených v čl. 4 odst. 1.
b) zakázky na dodávku energie nebo paliv pro výrobu energie, pokud je zadávají zadavatelé vykonávající činnost uvedenou v čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 3 nebo v čl. 7 písm. a).
PODODDÍL 5
Zakázky podléhající zvláštní úpravě, ustanovení týkající se ústředních nákupních subjektů a obecných postupů v případě přímého vystavení hospodářské soutěži
Článek 27
Zakázky podléhající zvláštní úpravě
Aniž je dotčen článek 30, zajišťují Nizozemské království, Spojené království, Rakouská republika a Spolková republika Německo prostřednictvím podmínek pro povolení nebo prostřednictvím jiných vhodných opatření, aby každý subjekt působící v odvětvích uvedených v rozhodnutích 93/676/EHS, 97/367/EHS, 2002/205/ES a 2004/73/ES:
a) dodržoval zásady zákazu diskriminace a zadávání zakázek na základě soutěže, pokud jde o zadávání zakázek na dodávky, stavební práce a služby, zejména s ohledem na informace o zamýšlených zakázkách, které subjekt poskytuje hospodářským subjektům;
b) sděloval Komisi, za podmínek stanovených v rozhodnutí Komise 93/327/EHS ze dne 13. května 1993, kterým se stanoví podmínky, za kterých zadavatelé využívající geografické oblasti pro účely průzkumu nebo těžby ropy, zemního plynu, uhlí nebo jiných pevných paliv musí Komisi sdělovat informace o zakázkách, které zadávají [29], informace týkající se zadávání zakázek.
Článek 28
Vyhrazené zakázky
Členské státy mohou vyhradit účast na zadávacím řízení chráněným dílnám nebo jim vyhradit plnění zakázek v rámci programů chráněného zaměstnání, kdy většina dotčených zaměstnanců jsou zdravotně postižené osoby, které z důvodu povahy nebo vážnosti svého postižení nemohou vykonávat pracovní činnost v běžných podmínkách.
Oznámení sloužící jako výzva k podání žádostí o účast v zadávacím řízení nebo výzva k účasti v soutěži musí obsahovat odkaz na tento článek.
Článek 29
Zakázky zadávané a rámcové dohody uzavírané ústředními nákupními subjekty
1. Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé mohou nakupovat stavební práce, dodávky nebo služby od nebo prostřednictvím ústředních nákupních subjektů.
2. Má se za to, že zadavatelé, kteří nakupují stavební práce, dodávky nebo služby od nebo prostřednictvím ústředních nákupních subjektů v případech uvedených v čl. 1 odst. 8, jednají v souladu s touto směrnicí, pokud tuto směrnici nebo směrnici 2004/18/ES dodržuje ústřední nákupní subjekt.
Článek 30
Postup pro stanovení, zda je daná činnost přímo vystavena hospodářské soutěži
1. Zakázky určené pro umožnění výkonu činnosti uvedené v článcích 3 až 7 se neřídí touto směrnicí, pokud je v členském státě, ve kterém má být činnost vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup.
2. Pro účely odstavce 1 se otázka, zda je činnost přímo vystavena hospodářské soutěži, rozhoduje na základě kritérií, která jsou v souladu s ustanoveními Smlouvy o hospodářské soutěži, jakými jsou vlastnosti dotčených výrobků nebo služeb, existence alternativních výrobků nebo služeb, ceny a skutečná nebo potenciální přítomnost více než jednoho dodavatele daných výrobků nebo služeb.
3. Pro účely odstavce 1 se přístup na trh považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje právní předpisy Společenství uvedené v příloze XI.
Pokud volný přístup na trh nemůže být předpokládán na základě prvního pododstavce, musí být prokázáno, že přístup na trh je volný fakticky i právně.
4. Pokud se členský stát domnívá, že v souladu s odstavci 2 a 3 je odstavec 1 použitelný na danou činnost, uvědomí o tom Komisi a sdělí jí všechny podstatné skutečnosti, především každý právní a správní předpis nebo dohodu týkající se souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1, jakož i případně postoj přijatý nezávislým vnitrostátním orgánem, který je příslušný pro danou činnost.
Zakázky určené pro umožnění výkonu dané činnosti se již neřídí touto směrnicí, pokud Komise:
- přijala rozhodnutí, které stanoví použitelnost odstavce 1 v souladu s odstavcem 6 a ve lhůtě, která je jím stanovena, nebo
- nepřijala ve stejné lhůtě rozhodnutí, které se týká uvedené použitelnosti.
Pokud se však předpokládá volný přístup na daný trh na základě odst. 3 prvního pododstavce a pokud nezávislý vnitrostátní orgán příslušný pro dotčenou činnost stanovil použitelnost odstavce 1, neřídí se již zakázky určené k umožnění výkonu dané činnosti touto směrnicí, pokud Komise nestanovila nepoužitelnost odstavce 1 prostřednictvím rozhodnutí přijatého v souladu s odstavcem 6 a ve lhůtě v něm stanovené.
5. Pokud to právní předpisy dotčeného členského státu stanoví, mohou zadavatelé žádat Komisi o stanovení, ve formě rozhodnutí přijatého v souladu s odstavcem 6, použitelnosti odstavce 1 na danou činnost. Komise o tom v takovém případě ihned informuje dotčený členský stát.
Dotčený členský stát s ohledem na odstavce 2 a 3 uvědomí Komisi o všech podstatných skutečnostech, především o každém právním a správním předpisu nebo dohodě, které se týkají souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1, jakož i popřípadě o postoji přijatém nezávislým vnitrostátním orgánem, který je příslušný pro danou činnost.
Komise může také z vlastního podnětu rozhodnout o zahájení řízení k přijetí rozhodnutí, které stanoví použitelnost odstavce 1 pro danou činnost. Komise o tom v takovém případě ihned vyrozumí dotčený členský stát.
Pokud Komise nepřijme ve lhůtě stanovené v odstavci 6 rozhodnutí o použitelnosti odstavce 1 na danou činnost, považuje se odstavec 1 za použitelný.
6. Pro přijetí rozhodnutí na základě tohoto článku postupem podle čl. 68 odst. 2 má Komise lhůtu tří měsíců od prvního pracovního dne následujícího po dni, ve kterém jí byla žádost oznámena. Tato lhůta však může být v náležitě odůvodněných případech jednou prodloužena nejvýše o tři měsíce, zejména pokud jsou informace obsažené v oznámení, žádosti nebo v přiložených dokumentech neúplné nebo nepřesné nebo pokud v uváděných skutečnostech došlo k podstatným změnám. Toto prodloužení je omezeno na jeden měsíc, pokud nezávislý vnitrostátní orgán, který je příslušný pro dotčenou činnost, stanovil použitelnost odstavce 1 v případech uvedených v odst. 4 třetím pododstavci.
Pokud v dané členském státě je již určitá činnost předmětem řízení podle tohoto článku, nepovažují se nové žádosti, které se týkají stejné činnosti ve stejném členském státě, podané před koncem lhůty stanovené pro první žádost za důvod k zahájení nových řízení a vyřizují se v rámci první žádosti.
Komise přijme prováděcí pravidla k odstavcům 4, 5 a 6 postupem podle čl. 68 odst. 2.
Tato pravidla zahrnují nejméně:
a) zveřejnění v Úředním věstníku, pro informační účely, dne, ke kterému začíná běžet lhůta tří měsíců uvedená ve třetím pododstavci, a pokud byla prodloužena, den prodloužení a dobu, na kterou byla prodloužena;
b) zveřejnění případné použitelnosti odstavce 1 v souladu s odst. 4 druhým a třetím pododstavcem, nebo v souladu s odst. 5 čtvrtým pododstavcem, a
c) způsoby přenosu postojů přijatých nezávislým orgánem, který je příslušný pro dotčenou činnost, k významným otázkám ve smyslu odstavců 1 a 2.
KAPITOLA III
Úpravy vztahující se na zakázky na služby
Článek 31
Zakázky na služby uvedené v příloze XVII A
Zakázky, jejichž předmětem jsou služby uvedené v příloze XVII A, se zadávají v souladu s články 34 až 59.
Článek 32
Zakázky na služby uvedené v příloze XVII B
Zakázky, jejichž předmětem jsou služby uvedené v příloze XVII B, se řídí výhradně články 34 a 43.
Článek 33
Smíšené zakázky na služby uvedené v příloze XVII A a na služby uvedené v příloze XVII B
Zakázky, jejichž předmětem jsou jak služby uvedené v příloze XVII A, tak služby uvedené v příloze XVII B, se zadávají v souladu s články 34 až 57, je-li hodnota služeb uvedených v příloze XVII A vyšší než hodnota služeb uvedených v příloze XVII B. V ostatních případech se zakázky zadávají v souladu s články 34 a 43.
KAPITOLA IV
Zvláštní pravidla pro zadávací dokumentaci a dokumenty týkající se zakázky
Článek 34
Technické specifikace
1. Technické specifikace definované v bodu 1 přílohy XXI se uvádějí v dokumentech týkajících se zakázky, jako jsou oznámení o zakázce, zadávací dokumentace nebo dodatečné dokumenty. Vždy, kdy je to možné, by tyto technické specifikace měly být definovány tak, aby braly v úvahu kritéria přístupnosti pro zdravotně postižené osoby nebo aby byly navrženy pro všechny uživatele.
2. Technické specifikace musí uchazečům vytvořit podmínky pro rovný přístup a nesmějí vést k vytváření neodůvodněných překážek pro otevření zadávání veřejných zakázek hospodářské soutěži.
3. Aniž jsou dotčena právně závazná vnitrostátní technická pravidla, jsou-li v souladu s právem Společenství, musí být technické specifikace formulovány:
a) buď odkazem na technické specifikace uvedené v příloze XXI a, v pořadí podle významu, na vnitrostátní normy převádějící evropské normy, evropská technická schválení, obecné technické specifikace, mezinárodní normy nebo jiný technický referenční systém vypracovaný evropskými normalizačními subjekty nebo, pokud neexistují, na vnitrostátní normy, vnitrostátní technická schválení nebo vnitrostátní technické specifikace týkající se projektování, výpočtu a provádění staveb a použití výrobků. Každý odkaz je doprovázen slovy: "nebo rovnocenný";
b) nebo formou požadavků na výkon nebo funkci; tyto požadavky mohou zahrnovat vlastnosti z hlediska životního prostředí. Tyto parametry však musí být dostatečně přesné, aby umožnily uchazečům určit předmět zakázky a zadavatelům zadat zakázku;
c) nebo formou požadavků na výkon nebo funkci, jak je uvedeno v písmenu b), s odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) jako prostředek pro předpoklad shody s takovými požadavky na výkon nebo funkci;
d) nebo odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) pro určité vlastnosti a odkazem na požadavky na výkon a funkci uvedené v písmenu b) pro ostatní vlastnosti.
4. Jestliže zadavatel využije možnosti odkázat na specifikace uvedené v odst. 3 písm. a), nesmí odmítnout nabídku pouze z důvodu, že nabízené výrobky a služby nejsou v souladu se specifikacemi, na které odkázal, pokud uchazeč ke spokojenosti zadavatele ve své nabídce jakýmkoli vhodným prostředkem prokáže, že řešení, která navrhuje, rovnocenným způsobem vyhovují požadavkům definovaným technickými specifikacemi.
Vhodný prostředek může představovat technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.
5. Jestliže zadavatel využije možnosti stanovit požadavky na výkon nebo funkci uvedené v odstavci 3, nesmí odmítnout nabídku na výrobky, služby nebo stavební práce, které jsou v souladu s vnitrostátní normou převádějící evropskou normu, evropským technickým schválením, obecnou technickou specifikací, mezinárodní normou nebo technickým referenčním systémem vypracovaný evropským normalizačním subjektem, pokud tyto specifikace řeší požadavky na výkon nebo na funkci, které zadavatel stanovil.
Ve své nabídce musí uchazeč prokázat ke spokojenosti zadavatele jakýmikoli vhodnými prostředky, že stavba, výrobek nebo služba, která je v souladu s normou, splňuje požadavky zadavatele na výkon nebo funkci.
Vhodný prostředek může představovat technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.
6. Jestliže zadavatelé stanoví vlastnosti z hlediska životního prostředí formou požadavků na výkon nebo na funkci, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b), mohou používat podrobné specifikace nebo, je-li to třeba, jejich části, jak jsou definovány evropskými, mezinárodními nebo vnitrostátními ekoznačkami nebo jakoukoli jinou ekoznačkou, za předpokladu, že:
- tyto specifikace jsou vhodné pro vymezení vlastností dodávek nebo služeb, které jsou předmětem zakázky,
- požadavky na značku jsou definovány na základě vědeckých informací,
- ekoznačky jsou přijaty za použití řízení, kterého se mohou účastnit všechny dotčené subjekty, jako jsou orgány státní správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři a organizace na ochranu životního prostředí,
- a jsou přístupné všem subjektům, které mají zájem.
Zadavatelé mohou uvést, že u výrobků a služeb opatřených ekoznačkou platí předpoklad, že splňují technické specifikace stanovené v zadávací dokumentaci; musí přijmout každý vhodný důkazní prostředek, jako je technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.
7. "Uznané subjekty" ve smyslu tohoto článku jsou zkušební a kalibrační laboratoře a osvědčovací a inspekční subjekty, které splňují platné evropské normy.
Zadavatelé přijímají osvědčení vydaná uznanými subjekty usazenými v jiných členských státech.
8. Není-li to odůvodněno předmětem zakázky nesmějí technické specifikace odkazovat na určitou výrobu nebo zdroj nebo určitý postup nebo na obchodní značky, patenty, typy nebo určitý původ či výrobu, pokud by to vedlo ke zvýhodnění nebo vyloučení určitých podniků nebo určitých výrobků. Takový odkaz je výjimečně dovolen, není-li dostatečně přesný a srozumitelný popis předmětu zakázky podle odstavců 3 a 4 možný; takový odkaz musí být doprovázen slovy "nebo rovnocenný".
Článek 35
Sdělování technických specifikací
1. Zadavatelé na požádání zpřístupní hospodářským subjektům, které mají zájem na získání zakázky, technické specifikace pravidelně uváděné v jejich zakázkách na dodávky, stavební práce nebo služby nebo technické specifikace, které mají v úmyslu použít u zakázek, na něž se vztahují pravidelná předběžná oznámení ve smyslu čl. 41 odst. 1.
2. Jestliže jsou tyto technické specifikace založeny na dokumentech, které jsou k dispozici hospodářským subjektům, které projevují zájem, postačuje odkaz na tyto dokumenty.
Článek 36
Varianty
1. Je-li kritériem pro zadání zakázky hospodářsky nejvýhodnější nabídka, mohou brát zadavatelé v úvahu varianty předložené uchazeči, pokud vyhovují minimálním požadavkům specifikovaným zadavateli.
Zadavatelé uvedou v zadávací dokumentaci, zda povolují podání variant nebo ne, a pokud je povolují, minimální podmínky, jež musí varianty splňovat, a požadavky na jejich podávání.
2. V zadávacím řízení u zakázek na dodávky nebo na služby nesmějí zadavatelé, kteří povolili podání variant podle odstavce 1, odmítnout variantu pouze z toho důvodu, že by vedla, pokud by byla přijata, buď spíše k zakázce na služby než k zakázce na dodávky, nebo spíše k zakázce na dodávky než k zakázce na služby.
Článek 37
Subdodávky
V zadávací dokumentaci zadavatel od uchazeče může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí požadovat, aby ve své nabídce uvedl, jakou část zakázky případně zamýšlí zadat třetím osobám, a všechny navrhované subdodavatele. Tímto sdělením není dotčena odpovědnost hlavního hospodářského subjektu.
Článek 38
Podmínky plnění zakázky
Zadavatelé mohou stanovit zvláštní podmínky pro plnění zakázky za předpokladu, že jsou slučitelné s právem Společenství a jsou uvedeny v oznámení sloužícím jako výzva k účasti v soutěži nebo v zadávací dokumentaci. Podmínky, kterými se řídí plnění zakázky, se mohou týkat zejména sociálních faktorů a životního prostředí.
Článek 39
Povinnosti týkající se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek
1. Zadavatel v zadávací dokumentaci může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí uvést subjekt nebo subjekty, od nichž může zájemce nebo uchazeč získat náležité informace o povinnostech týkajících se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek, které platí v členském státě, regionu nebo v místě, kde mají být prováděny stavební práce nebo poskytovány služby, a které platí pro stavební práce prováděné na místě a služby poskytované během plnění zakázky.
2. Zadavatel, který poskytuje informace uvedené v odstavci 1, požádá uchazeče nebo zájemce, kteří se účastní zadávacího řízení, aby uvedli, že při vypracovávání své nabídky vzali v úvahu povinnosti týkající se ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek, které platí v místě, kde mají být provedeny práce nebo poskytnuta služba.
Prvním pododstavcem není dotčeno použití článku 57.
KAPITOLA V
Řízení
Článek 40
Použití otevřených, omezených a vyjednávacích řízení
1. Při zadávání zakázek na dodávky, stavební práce nebo služby používají zadavatelé řízení, která odpovídají této směrnici.
2. Zadavatelé si mohou vybrat jedno z řízení popsaných v čl. 1 odst. 9 písm. a), b) nebo c) za předpokladu, že byla výzva k podání žádostí o účast v zadávacím řízení učiněna v souladu s článkem 41, s výhradou odstavce 3.
3. Zadavatelé mohou použít řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži v těchto případech:
a) jestliže v řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži nebyly podány žádné nabídky nebo žádné vhodné nabídky nebo žádné žádosti, za předpokladu, že se původní podmínky zakázky podstatně nezmění;
b) jestliže je zakázka zadána výlučně pro účely výzkumu, pokusů, studia či vývoje, a nikoli za účelem zajištění ziskovosti nebo pokrytí nákladů na výzkum a vývoj, a pokud zadání takové zakázky není na újmu soutěžnímu zadávání dalších zakázek, které mají především tyto cíle;
c) jestliže zakázka může být z technických nebo uměleckých důvodů nebo z důvodů spojených s ochranou výlučných práv plněna pouze určitým hospodářským subjektem;
d) pokud je to nezbytně nutné, nelze-li z důvodů krajní naléhavosti způsobené událostmi, které zadavatelé nemohli předvídat, dodržet lhůty stanovené pro otevřená, omezená a vyjednávací řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži;
e) v případě zakázek na dodávky týkajících se dodatečných dodávek od původního dodavatele, které jsou určeny buď pro částečné nahrazení stávajících dodávek nebo zařízení, nebo rozšíření stávajících dodávek nebo zařízení, jestliže by změna dodavatele nutila zadavatele získávat materiál, který má odlišné technické vlastnosti, což by mělo za následek neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při provozu a údržbě;
f) u dodatečných stavebních prací nebo služeb, které nejsou zahrnuty v původně zvažovaném projektu nebo v původní zakázce, ale které se v důsledku nepředvídatelných okolností stanou nezbytnými pro plnění zakázky, za podmínky, že zakázka je zadána zhotoviteli nebo poskytovateli služeb, který plní původní zakázku,
- jestliže tyto dodatečné stavební práce nebo služby nemohou být technicky nebo hospodářsky odděleny od hlavní zakázky bez velkých obtíží pro zadavatele, nebo
- jestliže tyto dodatečné stavební práce nebo služby, ačkoli jsou oddělitelné od plnění původní zakázky, jsou , které nejsou zahrnuty v původně zvažovaném projektu nebo v původní zakázce;
g) v případě zakázek na stavební práce pro nové stavební práce, které spočívají v opakování podobných prací svěřených zhotoviteli, kterému stejní zadavatelé zadali předchozí zakázku, za předpokladu, že tyto stavební práce odpovídají základnímu projektu, na který byla první zakázka zadána po výzvě k podání žádostí o účast v zadávacím řízení; možnost použití tohoto řízení se uvádí již při oznámení první zakázky a zadavatelé vezmou v úvahu celkové odhadované náklady na následné stavební práce při použití článků 16 a 17;
h) pro dodávky kotované a nakupované na burzách komodit;
i) pro zakázky, jež mají být zadány na základě rámcové dohody, za předpokladu, že je splněna podmínka uvedená v čl. 14 odst. 2;
j) pro příležitostné koupě, kdy je možné obstarat si dodávky využitím zvláště příznivých příležitostí dostupných po velmi krátkou dobu za ceny podstatně nižší, nežli jsou běžné tržní ceny;
k) pro nákup dodávek za zvláště výhodných podmínek, buď od dodavatele, který je s konečnou platností ukončuje svou obchodní činnost, nebo od správců konkursní podstaty nebo likvidátorů v případě úpadku, vyrovnání s věřiteli nebo podobného řízení podle vnitrostátních právních a správních předpisů;
l) jestliže zakázka na služby následuje po veřejné soutěži na určitý výkon organizované v souladu s touto směrnicí a musí být podle platných pravidel zadána vítěznému účastníku nebo jednomu z vítězných účastníků takové veřejné soutěže; v případě více vítězných účastníků musí být k účasti na vyjednávání vyzvání všichni vítězní účastníci.
KAPITOLA VI
Pravidla pro zveřejňování a transparentnost
Oddíl 1
Zveřejňování oznámení
Článek 41
Pravidelná předběžná oznámení a oznámení o existenci systému kvalifikace
1. Zadavatelé zveřejní nejméně jednou ročně prostřednictvím pravidelného předběžného oznámení uvedeného v příloze XV A, které zveřejňuje Komise nebo oni sami na svém profilu kupujícího, jak je popsán v příloze XX odst. 2 písm. b):
a) pokud jde o dodávky, celkovou odhadovanou hodnotu zakázek nebo rámcových dohod podle skupin výrobků, které mají v úmyslu zadat v průběhu následujících dvanácti měsíců, je-li celková odhadovaná hodnota, s přihlédnutím k článkům 16 a 17, rovná 750000 EUR nebo vyšší.
Skupiny výrobků stanoví zadavatelé odkazem na nomenklaturu CPV;
b) pokud jde o služby, celkovou odhadovanou hodnotu zakázek nebo rámcových dohod pro každou z kategorií služeb, uvedených v příloze XVII A, které mají v úmyslu zadat v průběhu následujících dvanácti měsíců, je-li celková odhadovaná hodnota, s přihlédnutím k článkům 16 a 17, rovná 750000 EUR nebo vyšší;
c) pokud jde o stavební práce, základní charakteristiky zakázek nebo rámcových dohod, které mají v úmyslu zadat v průběhu následujících dvanácti měsíců a jejichž odhadovaná hodnota je rovná prahové = hodnotě uvedené v článku 16 nebo vyšší, s přihlédnutím k článku 17.
Oznámení uvedená v písmenech a) a b) se zasílají Komisi nebo zveřejní na profilu kupujícího co nejdříve po začátku účetního období.
Oznámení uvedené písmenu c) se zasílá Komisi nebo zveřejní na profilu kupujícího co nejdříve po přijetí rozhodnutí, kterým se schvaluje plán zakázek na stavební práce nebo rámcových dohod, které veřejní zadavatelé mají v úmyslu zadat nebo uzavřít.
Zadavatelé, kteří zveřejňují předběžné oznámení na svém profilu kupujícího, zašlou elektronicky Komisi, ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy XX, oznámení o zveřejnění předběžného oznámení na profilu kupujícího.
Zveřejnění oznámení uvedených v písmenech a), b) a c) je povinné jen tehdy, využijí-li veřejní zadavatelé možnost zkrátit lhůty pro doručení nabídek podle čl. 45 odst. 4.
Tento odstavec se nevztahuje na řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži.
2. Zadavatelé mohou zejména zveřejňovat sami nebo prostřednictvím Komise pravidelná předběžná oznámení vztahující se k významným projektům, aniž by museli opakovat informace již dříve obsažené v pravidelných předběžných oznámeních, je-li jasně uvedeno, že tato oznámení jsou dodatečná.
3. Pokud se zadavatelé rozhodnou zavést systém kvalifikace v souladu s článkem 53, je tento systém předmětem oznámení uvedeného v příloze XIV, které uvádí účel systému kvalifikace a způsob přístupu k pravidlům jeho fungování. Je-li doba trvání systému delší než tři roky, zveřejňuje se oznámení ročně. Je-li doba trvání kratší, postačuje první oznámení.
Článek 42
Oznámení sloužící jako výzva k účasti v soutěži
1. V případě zakázek na dodávky, stavební práce nebo služby může být výzva k účasti v soutěži učiněna:
a) prostřednictvím pravidelného předběžného oznámení vypracovaného v souladu s přílohou XV A; nebo
b) prostřednictvím oznámení o existenci systému kvalifikace vypracovaného v souladu s přílohou XIV; nebo
c) prostřednictvím oznámení o zakázce vypracovaného v souladu s přílohou XIII, části A, B nebo C.
2. V případě dynamických nákupních systémů se systémová výzva k účasti v soutěži uskutečňuje oznámením o zakázce uvedeným v odst. 1 písm. c), přičemž se výzva k účasti v soutěži o zakázky založené na takových systémech uskutečňuje zjednodušeným oznámením o zakázce, které je uvedeno v příloze XIII, části D.
3. Je-li výzva k účasti v soutěži učiněna pomocí pravidelného předběžného oznámení, musí toto oznámení:
a) zvlášť odkazovat na dodávky, na stavební práce nebo na služby, které budou předmětem zakázky, která má být zadána;
b) uvádět, že zakázka bude zadána na základě omezeného nebo vyjednávacího řízení bez dalšího zveřejňování oznámení sloužícího jako výzva k účasti v soutěži, a vyzývat hospodářské subjekty, které mají zájem, aby svůj zájem vyjádřily písemně; a
c) být zveřejněno v souladu s přílohou XX nejvýše dvanáct měsíců před datem, kdy je zaslána výzva uvedená v čl. 47 odst. 5. Zadavatel musí kromě toho dodržet lhůty stanovené v článku 45.
Článek 43
Oznámení o zadání zakázky
1. Zadavatelé, kteří zadali zakázku nebo uzavřeli rámcovou dohodu, zašlou oznámení týkající se zadaných zakázek uvedené v příloze XVI. Toto oznámení se odesílá za podmínek, které stanoví Komise postupem podle čl. 68 odst. 2, ve lhůtě dvou měsíců od zadání zakázky nebo uzavření rámcové dohody.
V případě zakázek zadaných podle rámcové dohody ve smyslu čl. 14 odst. 2 nejsou zadavatelé povinni zasílat oznámení o výsledcích zadávacího řízení pro každou zakázku založenou na této dohodě.
Zadavatelé zasílají oznámení týkající se zakázek zadaných na základě dynamického nákupního systému do dvou měsíců od zadání každé zakázky. Mohou však tato oznámení sdružit na čtvrtletním základě. V tom případě zasílají sdružená oznámení do dvou měsíců od konce každého čtvrtletí.
2. Informace poskytnuté v souladu s přílohou XVI a určené k zveřejnění se zveřejňují v souladu s přílohou XX. V této souvislosti Komise respektuje veškeré citlivé obchodní aspekty, na které zadavatelé případně upozorní při poskytování těchto informací, ohledně počtu obdržených nabídek, totožnosti hospodářských subjektů nebo cen.
3. Pokud zadavatelé zadávají zakázku na služby ve výzkumu a vývoji pomocí řízení bez výzvy k účasti v soutěži v souladu s čl. 40 odst. 3 písm. b), mohou omezit informace poskytované v souladu s přílohou XVI, které se týkají povahy a množství poskytovaných služeb, na odkaz "služby ve výzkumu a vývoji".
Pokud zadavatelé zadávají zakázku na služby ve výzkumu a vývoji, která nemůže být zadána pomocí řízení bez výzvy k účasti v soutěži v souladu s čl. 40 odst. 3 písm. b), mohou z důvodu obchodního tajemství omezit informace poskytované v souladu s přílohou XVI, které se týkají povahy a množství poskytovaných služeb.
V takových případech zadavatelé zajistí, že informace zveřejněné na základě tohoto písmene nejsou méně podrobné než informace uvedené v oznámení sloužícím jako výzva k účasti v soutěži zveřejněném v souladu s čl. 42 odst.1.
Pokud používají systém kvalifikace, zajistí zadavatelé v takových případech, že informace nejsou méně podrobné než kategorie uvedená na seznamu způsobilých poskytovatelů služeb vypracovaném v souladu s čl. 53 odst. 7.
4. V případě zakázek zadávaných na služby uvedené v příloze XVII B uvedou zadavatelé v oznámení, zda souhlasí se zveřejněním.
5. Informace poskytnuté v souladu s přílohou XVI a označené za neurčené ke zveřejnění se zveřejní pouze ve zjednodušené formě a v souladu s přílohou XX pro statistické účely.
Článek 44
Forma a způsob zveřejňování oznámení
1. Oznámení obsahují informace uvedené v přílohách XIII, XIV, XV A, XV B a XVI a případně veškeré jiné informace považované zadavatelem za užitečné, ve formě standardních formulářů přijatých Komisí postupem podle čl. 68 odst. 2.
2. Oznámení zasílaná zadavateli Komisi jsou předávána buď elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy XX, nebo jinými prostředky.
Oznámení uvedená v článcích 41, 42 a 43 se zveřejňují v souladu s technickými charakteristikami pro zveřejnění uvedenými v bodu 1 písm. a) a b) přílohy XX.
3. Oznámení vypracovaná a zaslaná elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy XX se zveřejní do pěti dnů po jejich odeslání.
Oznámení, která nejsou zaslána elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy XX, se zveřejní do 12 dnů po jejich odeslání. Avšak ve výjimečných případech a na žádost zadavatele se oznámení o zakázce uvedená v čl. 42 odst. 1 písm. c) zveřejní ve lhůtě pěti dnů, pokud bylo oznámení odesláno faxem.
4. Oznámení se zveřejňují v plném znění v úředním jazyku Společenství, který vybral zadavatel, a toto původní jazykové znění je závazné. Shrnutí podstatných prvků každého oznámení se zveřejňuje v ostatních úředních jazycích.
Náklady na zveřejňování oznámení Komisí nese Společenství.
5. Oznámení a jejich obsah nesmějí být zveřejněny na vnitrostátní úrovni přede dnem jejich odeslání Komisi.
Oznámení zveřejněná na vnitrostátní úrovni nesmějí obsahovat jiné informace než ty, které jsou obsaženy v oznámeních zaslaných Komisi nebo zveřejněných na profilu kupujícího v souladu s čl. 41 odst. 1 prvním pododstavcem, a musí uvádět datum odeslání oznámení Komisi nebo zveřejnění na profilu kupujícího.
Pravidelná předběžná oznámení nesmějí být zveřejněna na profilu kupujícího před tím, než je Komisi zasláno oznámení o jejich zveřejnění touto formou, a musí uvádět datum odeslání.
6. Zadavatelé musí být schopni prokázat datum odeslání oznámení.
7. Komise vydá zadavateli potvrzení o zveřejnění předaných informací, ve kterém je uveden den zveřejnění. Toto potvrzení je důkazem o zveřejnění.
8. Zadavatelé mohou v souladu s odstavci 1 až 7 zveřejňovat oznámení týkající se zakázek, na které se nevztahuje povinnost zveřejňování stanovená touto směrnicí.
Oddíl 2
Lhůty
Článek 45
Lhůty pro doručení žádostí o účast a pro doručení nabídek
1. Při stanovení lhůt pro doručení žádostí o účast a nabídek zohledňují zadavatelé zejména složitost zakázky a čas nutný pro vypracování nabídek, aniž jsou dotčeny minimální lhůty stanovené tímto článkem.
2. V případě otevřených řízení činí minimální lhůta pro doručení nabídek 52 dnů ode dne, kdy bylo oznámení o zakázce odesláno.
3. V případě omezených řízení a vyjednávacích řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži se použijí tato ustanovení:
a) lhůta pro doručení žádostí o účast na základě oznámení zveřejněného podle čl. 42 odst. 1 písm. c) nebo na základě výzvy zadavatele podle čl. 47 odst. 5 se zpravidla stanoví nejméně na 37 dnů ode dne odeslání oznámení nebo výzvy, v žádném případě nesmí být kratší než 22 dní, pokud se oznámení zasílá ke zveřejnění jinými než elektronickými prostředky nebo faxem, a 15 dní, pokud se oznámení zasílá takovými prostředky;
b) lhůta pro obdržení nabídek může být stanovena vzájemnou dohodou mezi zadavatelem a vybranými zájemci za předpokladu, že všem zájemcům je poskytnuta stejná lhůta pro vypracování a podání jejich nabídek;
c) jestliže není možné dosáhnout dohody o lhůtě pro doručení nabídek, určí zadavatel lhůtu, která činí zpravidla nejméně 24 dní a která v žádném případě nesmí být kratší než deset dní ode dne výzvy k podání nabídky.
4. Jestliže zadavatelé zveřejnili pravidelné předběžné oznámení podle čl. 41 odst. 1 v souladu s přílohou XX, nesmí být minimální lhůta pro doručení nabídek v otevřených řízeních zpravidla kratší než 36 dní, ale v žádném případě nesmí být kratší než 22 dní ode dne odeslání oznámení.
Tyto zkrácené lhůty jsou přípustné za předpokladu, že pravidelné předběžné oznámení obsahovalo, navíc k informacím vyžadovaným v části I přílohy XV A, všechny informace vyžadované v části II přílohy XV A, pokud jsou tyto informace dostupné v době zveřejnění oznámení a oznámení bylo odesláno ke zveřejnění nejméně 42 dnů a nejvýše 12 měsíců před dnem, kdy bylo odesláno oznámení o zakázce uvedené v čl. 42 odst. 1 písm. c).
5. Jsou-li oznámení vypracována a zasílána elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy XX, mohou být lhůty pro doručení žádostí o účast v omezených a vyjednávacích řízeních a lhůty pro doručení nabídek v otevřených řízeních zkráceny o sedm dnů.
6. Kromě případu lhůt stanovených vzájemnou dohodou podle odst. 3 písm. b) mohou být lhůty pro doručení nabídek v otevřených, omezených a vyjednávacích řízeních dále zkráceny o pět dní, pokud zadavatel poskytuje volný, přímý a úplný přístup k zadávací dokumentaci a veškerým dodatečným dokumentům elektronickými prostředky ode dne, kdy je oznámení sloužící jako výzva k účasti v soutěži zveřejněno v souladu s přílohou XX. Toto oznámení musí uvádět internetovou adresu, na které jsou tyto dokumenty přístupné.
7. V otevřených řízeních nesmí mít kumulativní účinek zkrácení podle odstavců 4, 5 a 6 v žádném případě za následek lhůtu pro doručení nabídek kratší než 15 dní ode dne odeslání oznámení o zakázce.
Pokud však není oznámení o zakázce odesláno faxem nebo elektronickými prostředky, nesmí mít kumulativní účinek zkrácení podle odstavců 4, 5 a 6 v žádném případě za následek zkrácení lhůty pro doručení nabídek v otevřeném řízení na méně než 22 dní ode dne odeslání oznámení o zakázce.
8. Kumulativní účinek zkrácení podle odstavců 4, 5 a 6 nesmí mít v žádném případě za následek zkrácení lhůty pro doručení žádostí o účast, na základě oznámení zveřejněného podle čl. 42 odst. 1 písm. c) nebo na základě výzvy zadavatelů podle čl. 47 odst. 5, na méně než 15 dní ode dne odeslání oznámení nebo výzvy.
V omezených nebo vyjednávacích řízeních nesmí mít kumulativní účinek zkrácení podle odstavců 4, 5 a 6 v žádném případě, kromě případu lhůt stanovených vzájemnou dohodou v souladu s odst. 3 písm. b), za následek zkrácení lhůty pro doručení nabídek na méně než deset dní ode dne výzvy k podání nabídek.
9. Jestliže z jakéhokoli důvodu nebyly zadávací dokumentace a dodatečné dokumenty nebo informace poskytnuty ve lhůtách stanovených v článku 45, přestože byly vyžádány včas, nebo pokud nabídky mohou být podány pouze po návštěvě daného místa nebo po kontrole dokumentů připojených k zadávací dokumentaci na místě, prodlouží se lhůty pro doručení nabídek, kromě případu lhůt stanovených vzájemnou dohodou v souladu s odst. 3 písm. b), tak, aby se všechny dotčené hospodářské subjekty mohly seznámit se všemi informacemi, které jsou potřebné pro předložení nabídky.
10. Souhrnná tabulka lhůt stanovených v tomto článku je uvedena v příloze XXII.
Článek 46
Otevřená řízení: zadávací dokumentace, dodatečné dokumenty a informace
1. Jestliže zadavatelé v otevřených řízeních neposkytují volný, přímý a úplný přístup k zadávací dokumentaci a k veškerým dodatečným dokumentům elektronickými prostředky v souladu s čl. 45 odst. 6, zašlou zadávací dokumentaci a dodatečné dokumenty hospodářským subjektům do šesti dnů od doručení žádosti, pokud byla žádost podána s dostatečným předstihem před uplynutím lhůty pro podávání nabídek.
2. Zadavatelé nebo příslušné útvary poskytnou dodatečné informace k zadávací dokumentaci nejpozději šest dnů před uplynutím lhůty stanovené pro doručení nabídek, je-li o ně požádáno s dostatečným předstihem.
Článek 47
Výzvy k podání nabídek nebo k vyjednávání
1. V omezených nebo vyjednávacích řízeních zadavatelé současně a písemně vyzývají vybrané zájemce k podání svých nabídek nebo k vyjednávání. Výzva zájemcům zahrnuje:
- buď kopii zadávací dokumentace a veškerých dodatečných dokumentů,
- nebo odkaz na přístup k zadávací dokumentaci a k dodatečným dokumentům uvedeným v první odrážce, jsou-li přímo dostupné elektronickými prostředky v souladu s čl. 45 odst. 6.
2. Pokud zadávací dokumentací nebo dodatečnými dokumenty disponuje jiný subjekt než zadavatel odpovědný za zadávací řízení, uvádí výzva adresu, na které lze tuto zadávací dokumentaci a dodatečné dokumenty žádat a případně lhůtu pro žádost o tyto dokumenty, jakož i výši a způsob placení poplatku za obdržení těchto dokumentů. Příslušný útvar zašle tyto dokumenty hospodářským subjektům bez prodlení po obdržení žádosti.
3. Dodatečné informace k zadávací dokumentaci nebo k dodatečným dokumentům sdělí zadavatel nebo příslušný útvar nejpozději šest dnů před uplynutím lhůty stanovené pro doručení nabídek, je-li o ně požádáno s dostatečným předstihem.
4. Výzva musí kromě toho obsahovat alespoň:
a) případně lhůtu pro podávání žádostí o dodatečné dokumenty a částku a způsob placení poplatku, který musí být případně za tyto dokumenty zaplacen;
b) lhůtu pro doručení nabídek, adresu, na kterou mají být zaslány, a jazyk nebo jazyky, ve kterých mají být vypracovány;
c) odkaz na každé zveřejněné oznámení o zakázce;
d) informace o dokumentech, které mají být případně přiloženy;
e) kritéria pro zadání zakázky, pokud nejsou uvedena v oznámení o existenci systému kvalifikace sloužícím jako výzva k účasti v soutěži;
f) poměrnou váhu kritérií pro zadání zakázky nebo, je-li to vhodné, pořadí důležitosti těchto kritérií, není-li tato informace uvedena v oznámení o zakázce, oznámení o existenci systému kvalifikace nebo zadávací dokumentaci.
5. Pokud je výzva k účasti v soutěži činěna prostřednictvím pravidelného předběžného oznámení, vyzvou zadavatelé následně před zahájením výběru uchazečů nebo účastníků jednání všechny zájemce, aby potvrdili svůj zájem na základě podrobných informací o dotčené zakázce.
Tato výzva musí obsahovat alespoň následující údaje:
a) povahu a rozsah týkající se doplňkových zakázek, včetně všech variant, a případnou odhadovanou dobu, jež je pro vykonání těchto variant k dispozici; v případě opakujících se zakázek povahu a rozsah a případně odhadovaná data zveřejnění budoucích oznámení o zadávacím řízení na stavební práce, dodávky nebo služby, které mají být zadány v řízení;
b) typ řízení: omezené nebo vyjednávací;
c) pokud je to vhodné, datum začátku nebo ukončení dodávání dodávek nebo výkonu prací nebo služeb;
d) adresu a lhůtu pro podávání žádostí o výzvu k podání nabídky a jazyk nebo jazyky, ve kterých mají být vypracovány;
e) adresu subjektu, který zadává zakázku a poskytuje nezbytné informace pro získání zadávací dokumentace a ostatních dokumentů;
f) hospodářské a technické podmínky, finanční záruky a informace požadované od hospodářských subjektů;
g) částku a způsob placení poplatku za získání zadávací dokumentace;
h) formu zakázky, která je předmětem výzvy k podání nabídek: koupě, koupě najaté věci, koupě na splátky nebo nájem či jejich kombinace; a
i) kritéria pro zadání zakázky a jejich váhu nebo, je-li to vhodné, pořadí důležitosti těchto kritérií, pokud nejsou uvedena v předběžném oznámení nebo v zadávací dokumentaci nebo ve výzvě k podání nabídky nebo k vyjednávání.
Oddíl 3
Sdělování a informace
Článek 48
Pravidla pro sdělování
1. Všechna sdělení a výměna informací uvedené v této hlavě mohou být uskutečněny poštou, faxem, elektronickými prostředky v souladu s odstavci 4 a 5, telefonicky v případech a za podmínek uvedených v odstavci 6, nebo kombinací těchto prostředků, podle výběru zadavatele.
2. Vybrané sdělovací prostředky musí být obecně dostupné, a nesmějí tudíž omezovat přístup hospodářských subjektů k zadávacímu řízení.
3. Sdělování, výměna a ukládání informací se provádí takovým způsobem, aby bylo zajištěno zachování integrity údajů a důvěrné povahy nabídek a žádostí o účast a aby zadavatelé přezkoumávali obsah nabídek a žádostí o účast až po uplynutí lhůty stanovené pro jejich podávání.
4. Nástroje použité pro sdělování elektronickými prostředky a jejich technické vlastnosti musí být nediskriminační, obecně dostupné a slučitelné s běžně užívanými informačními a komunikačními technologiemi.
5. Pro zařízení pro elektronický přenos a příjem nabídek a pro zařízení pro elektronický příjem žádostí o účast se použijí tato pravidla:
a) informace, které se týkají specifikací nezbytných pro podávání nabídek a žádostí o účast elektronickou cestou, včetně kódování, musí být k dispozici subjektům, které mají zájem. Zařízení pro elektronický příjem nabídek a žádostí o účast musí být navíc v souladu s požadavky přílohy XXIV;
b) členské státy mohou v souladu s článkem 5 směrnice 1993/93/ES vyžadovat, aby elektronické nabídky byly doplněny zaručeným elektronickým podpisem podle odstavce 1 uvedeného článku;
c) členské státy mohou zavést nebo udržovat dobrovolné akreditační systémy směřující ke zlepšení úrovně služby osvědčování poskytované pro tyto nástroje;
d) uchazeči nebo zájemci se zavazují, že dokumenty, osvědčení a prohlášení uvedené v čl. 52 odst. 2 a 3 a článcích 53 a 54, pokud nejsou dostupné v elektronické formě, budou podány před uplynutím lhůty stanovené pro podávání nabídek nebo žádostí o účast.
6. Pro podávání žádostí o účast platí tato pravidla:
a) žádosti o účast v zadávacím řízení mohou být podány písemně nebo telefonicky;
b) je-li žádost o účast podána telefonicky, musí být písemné potvrzení odesláno před vypršením lhůty stanovené pro jejich doručení;
c) zadavatelé mohou vyžadovat, pokud je to nezbytné pro účely právního dokazování, aby byly žádosti o účast podané faxem byly potvrzeny poštou nebo elektronickými prostředky. Tento požadavek a lhůtu pro jeho splnění musí zadavatel uvést v oznámení sloužícím jako výzva k účasti v soutěži nebo ve výzvě uvedené v čl. 47 odst. 5.
Článek 49
Informování žadatelů o kvalifikaci, zájemců a uchazečů
1. Zadavatelé musí co nejdříve informovat zúčastněné hospodářské subjekty o přijatých rozhodnutích, která se týkají uzavření rámcové dohody, zadání zakázky nebo přijetí do dynamického nákupního systému, včetně důvodů pro rozhodnutí upustit od uzavření rámcové dohody nebo zadání zakázky, na kterou byla učiněna výzva k podání žádostí o účast v zadávacím řízení, nebo zahájit znovu řízení nebo upustit od zavedení dynamického nákupního systému; tato informace je poskytnuta písemně, jsou-li o to zadavatelé požádáni.
2. Na žádost dotčené strany zadavatel co nejdříve sdělí:
- každému neúspěšnému zájemci důvody zamítnutí jeho žádosti,
- každému neúspěšnému uchazeči důvody zamítnutí jeho nabídky, včetně důvodů svého rozhodnutí o nerovnocennosti v případech uvedených v čl. 34 odst. 4 a 5 nebo důvodů svého rozhodnutí, že stavební práce, dodávky a služby nesplňují požadavkům na výkon a funkci,
- každému uchazeči, který učinil přijatelnou nabídku, vlastnosti a relativní výhody vybrané nabídky, jakož i jméno úspěšného uchazeče nebo stran rámcové dohody.
Čas potřebný pro vypracování sdělení nesmí být v žádném případě delší než 15 dnů od doručení písemné žádosti.
Zadavatelé však mohou rozhodnout, že nesdělí určité informace uvedené v odstavci 1, které se týkají zadání zakázky, uzavření rámcové dohody nebo přijetí do dynamického nákupního systému, pokud by bylo jejich poskytnutí na překážku vynucování práva nebo by bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem, poškozovalo by oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých hospodářských subjektů, včetně zájmů hospodářského subjektu, jemuž byla zakázka zadána, nebo pokud by poskytnutí těchto informací mohlo být na újmu korektní hospodářské soutěži mezi nimi.
3. Zadavatelé, kteří zavedli a provozují systém kvalifikace, vyrozumí žadatele o svém rozhodnutí o kvalifikaci ve lhůtě šesti měsíců.
Pokud vydání rozhodnutí trvá déle než čtyři měsíce od podá žádosti, vyrozumí zadavatel žadatele do dvou měsíců od podání žádosti o důvodech prodloužení lhůty a o datu, do kterého bude jeho žádost přijata nebo odmítnuta.
4. Žadatelé, jejichž kvalifikace je odmítnuta, o tom musí být vyrozuměni, jakož i o důvodech odmítnutí, co nejdříve a v žádném případě ne později než 15 dní ode dne vydání rozhodnutí. Tyto důvody musí být založeny na kvalifikačních kritériích uvedených v čl. 53 odst. 2.
5. Zadavatelé, kteří zavedli a provozují systém kvalifikace, mohou ukončit kvalifikaci hospodářského subjektu pouze z důvodů založených na kritériích uvedených v čl. 53 odst. 2. Úmysl ukončit kvalifikaci musí být předem písemně oznámen hospodářskému subjektu nejméně 15 dní před stanoveným dnem ukončení kvalifikace spolu s důvodem nebo důvody, které navrhovaný postup odůvodňují.
Článek 50
Uchovávání informací o zadávání zakázek
1. Zadavatelé uchovávají dostatečné informace o jednotlivých zakázkách umožňující jim následně odůvodnit rozhodnutí o:
a) kvalifikaci a výběru hospodářských subjektů a o zadání zakázek;
b) použití řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži podle čl. 40 odst. 3;
c) nepoužití kapitol III až VI této hlavy na základě odchylek uvedených v kapitole II hlavy I a v kapitole II této hlavy.
Zadavatelé přijímají vhodná opatření pro dokumentaci postupu v zadávacích řízeních vedených elektronickými prostředky.
2. Informace musí být uchovány nejméně po čtyři roky ode dne zadání zakázky, aby byl během této doby zadavatel schopen poskytnout Komisi na její žádost potřebné informace.
KAPITOLA VII
Vedení řízení
Článek 51
Obecná ustanovení
1. Za účelem výběru účastníků ve svých zadávacích řízeních:
a) zadavatelé, kteří stanovili pravidla a kritéria pro vyloučení uchazečů nebo zájemců v souladu s čl. 54 odst. 1, 2 nebo 4, vyloučí hospodářské subjekty, které spadají pod tato pravidla a splňují tato kritéria;
b) vyberou uchazeče a zájemce v souladu s objektivními pravidly a kritérii stanovenými podle článku 54;
c) v omezených a vyjednávacích řízeních s výzvou k účasti v soutěži případně sníží v souladu s článkem 54 počet zájemců vybraných podle písmen a) a b).
2. Pokud se výzva k účasti v soutěži činí prostřednictvím oznámení o existenci systému kvalifikace a za účelem výběru účastníků v zadávacích řízeních na zvláštní zakázky, která jsou předmětem výzvy k účasti v soutěži, zadavatelé:
a) kvalifikují hospodářské subjekty v souladu s článkem 53;
b) použijí na tyto kvalifikované hospodářské subjekty ustanovení odstavce 1, která se vztahují na omezená nebo vyjednávací řízení.
3. Zadavatelé ověřují soulad uchazeči podaných nabídek, které jsou takto vybrány, s pravidly a požadavky vztahujícími se na nabídky a zadávají zakázku na základě kritérií stanovených v článcích 55 a 57.
Oddíl 1
Kvalifikace a kvalitativní výběr
Článek 52
Vzájemné uznávání správních, technických nebo finančních podmínek a osvědčení, zkoušek a dokladů
1. Při výběru účastníků omezeného nebo vyjednávacího řízení nesmějí zadavatelé při přijímání rozhodnutí o kvalifikaci nebo při aktualizaci kritérií a pravidel pro kvalifikaci:
a) klást některým hospodářským subjektům správní, technické nebo finanční podmínky, které nejsou kladeny jiným;
b) požadovat zkoušky nebo doklady, které jsou obsaženy v již předložených objektivních důkazech.
2. Jestliže zadavatelé požadují předložení osvědčení vydaných nezávislými subjekty, která dokládají, že hospodářský subjekt splňuje určité normy pro zajišťování jakosti, odkáží na systémy zajišťování jakosti založené na řadách odpovídajících evropských norem a ověřené subjekty, které vyhovují řadám evropských norem, pokud jde o vydávání osvědčení.
Zadavatelé uznávají rovnocenná osvědčení od subjektů usazených v jiných členských státech. Zadavatelé přijímají od hospodářských subjektů rovněž jiné důkazy o rovnocenných opatřeních pro zajištění jakosti.
3. Pro zakázky na stavební práce a na služby a pouze ve vhodných případech mohou zadavatelé, aby ověřili technické schopnosti hospodářského subjektu, vyžadovat uvedení opatření řízení z hlediska ochrany životního prostředí, které by hospodářský subjekt byl schopen používat při plnění zakázky. V takových případech, pokud zadavatelé žádají vydání ověření vydaných nezávislými subjekty, která dokládají, že hospodářský subjekt splňuje určité normy řízení z hlediska ochrany životního prostředí, odkáží na systém řízení a auditu z hlediska ochrany životního prostředí Společenství (EMAS) nebo na normy řízení z hlediska ochrany životního prostředí založené na odpovídajících evropských nebo mezinárodních normách, ověřené subjekty, které vyhovují právu Společenství nebo odpovídajícím evropským nebo mezinárodním normám týkajícím se osvědčování.
Zadavatelé uznávají rovnocenná osvědčení od subjektů usazených v jiných členských státech. Přijímají od hospodářských subjektů rovněž jiné důkazy o rovnocenných opatření k řízení z hlediska ochrany životního prostředí.
Článek 53
Systémy kvalifikace
1. Zadavatelé, kteří si to přejí, mohou zavést a provozovat systém kvalifikace hospodářských subjektů.
Zadavatelé, kteří zavedli nebo provozují systém kvalifikace, zajistí, že hospodářské subjekty mohou kdykoli požádat o kvalifikaci.
2. Systém podle odstavce 1 může zahrnovat různé kvalifikační stupně.
Musí být provozován na základě objektivních kritérií a pravidel, která určí zadavatel.
Pokud tato kritéria a pravidla zahrnují technické specifikace, použije se článek 34. Kritéria a pravidla mohou být v případě potřeby aktualizována.
3. Kritéria a pravidla pro kvalifikaci podle odstavce 2 mohou zahrnovat kritéria pro vyloučení uvedená v článku 45 směrnice 2004/18/ES za podmínek tam stanovených.
Pokud je zadavatelem veřejný orgán ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a), zahrnují tato kritéria a pravidla kritéria pro vyloučení uvedená v čl. 45 odst. 1 směrnice 2004/18/ES.
4. Pokud kritéria a pravidla pro klasifikaci uvedená v odstavci 2 obsahují požadavky týkající se hospodářské a finanční schopnosti hospodářského subjektu, může tento subjekt, je-li to nezbytné, využít schopnosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním a těmito subjekty. V tom případě musí zadavateli prokázat, že bude disponovat těmito prostředky po celou dobu trvání systému kvalifikace, například tím, že předloží závazek těchto subjektů v tomto směru.
Za stejných podmínek může skupina hospodářských subjektů uvedená v článku 11 využít schopnosti účastníků skupiny nebo jiných subjektů.
5. Pokud kritéria a pravidla pro klasifikaci uvedená v odstavci 2 obsahují požadavky týkající se technických nebo odborných schopností hospodářského subjektu, může tento subjekt, je-li to nezbytné, využít schopnosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním a těmito subjekty. V tom případě musí zadavateli prokázat, že bude disponovat uvedenými prostředky po celou dobu trvání systému kvalifikace, například tím že předloží závazek těchto subjektů v tomto směru.
Za stejných podmínek může skupina hospodářských subjektů uvedená v článku 11 využít schopnosti účastníků skupiny nebo jiných subjektů.
6. Kritéria a pravidla pro kvalifikaci uvedená v odstavci 2 jsou na žádost poskytována hospodářským subjektům, které mají zájem. Aktualizace těchto kritérií a pravidel je oznamována hospodářským subjektům, které mají zájem.
Pokud se zadavatel domnívá, že systém kvalifikace určitých jiných zadavatelů nebo subjektů odpovídá jeho požadavkům, sdělí hospodářským subjektům, které mají zájem, jména těchto jiných zadavatelů nebo subjektů.
7. Písemný záznam kvalifikovaných hospodářských subjektů se uchovává; může být rozdělen do kategorií podle druhu zakázek, pro jejichž plnění platí kvalifikace.
8. Pokud zadavatelé zavedli a provozují systém kvalifikace, dodržují zejména čl. 41 odst. 3 týkající se oznámení existence systému kvalifikace, čl. 49 odst. 3, 4 a 5 týkající se informací, které mají být poskytnuty hospodářským subjektům, jež podaly žádost o kvalifikaci, čl. 51 odst. 2 týkající se výběru účastníků v případech, kdy byla výzva k účasti v soutěži učiněna oznámením o existenci systému kvalifikace, jakož i článek 52 týkající se vzájemného uznávání v otázkách správních, technických a finančních podmínek a týkající se osvědčení, zkoušek a dokladů.
9. Pokud je výzva k účasti v soutěži činěna prostřednictvím oznámení o existenci systému kvalifikace, vybírají se uchazeči v omezeném řízení nebo účastníci ve vyjednávacím řízení ze zájemců kvalifikovaných v souladu s takovým systémem.
Článek 54
Kritéria pro kvalitativní výběr
1. Zadavatelé, kteří v otevřeném řízení stanoví kritéria pro výběr, tak učiní v souladu s objektivními pravidly a kritérii, která jsou k dispozici hospodářským subjektům, které mají zájem.
2. Zadavatelé, kteří vybírají zájemce pro omezené nebo vyjednávací řízení, tak učiní v souladu s objektivními kritérii a pravidly, která stanovili a která jsou k dispozici hospodářským subjektům, které mají zájem.
3. V omezených a vyjednávacích řízeních mohou být kritéria založena na objektivní potřebě zadavatele snížit počet zájemců na úroveň, která je odůvodněná potřebou vyvážení zvláštních znaků zadávacího řízení a prostředků potřebných pro jeho uskutečnění. Počet vybraných zájemců však musí zohledňovat nutnost zajištění přiměřené hospodářské soutěže.
4. Kritéria stanovená v odstavcích 1 a 2 mohou zahrnovat kritéria pro vyloučení uvedená v článku 45 směrnice 2000/18/ES za podmínek tam uvedených.
Pokud je zadavatel veřejným zadavatelem ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a), zahrnují kritéria uvedená v odstavcích 1 a 2 tohoto článku kritéria pro vyloučení uvedená v čl. 45 odst. 1 směrnice 2004/18/ES.
5. Pokud kritéria uvedená v odstavcích 1 a 2 obsahují požadavky týkající se hospodářské a finanční schopnosti hospodářského subjektu, může tento subjekt, je-li to nezbytné a pro určitou zakázku, využít schopnosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním a těmito subjekty. V tom případě musí zadavateli prokázat, že bude disponovat nezbytnými prostředky, například tím, že předloží závazek těchto subjektů v tomto směru.
Za stejných podmínek může skupina hospodářských subjektů uvedená v článku 11 využít schopnosti účastníků skupiny nebo jiných subjektů.
6. Pokud kritéria a pravidla pro klasifikaci uvedená v odstavcích 1 a 2 obsahují požadavky týkající se technických nebo odborných schopností hospodářského subjektu, může tento subjekt, je-li to nezbytné a pro určitou zakázku, využít schopnosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním a těmito subjekty. V tom případě musí zadavateli prokázat, že pro plnění zakázky bude disponovat těmito prostředky, například tím, že předloží závazek těchto subjektů v tomto směru.
Za stejných podmínek může skupina hospodářských subjektů uvedená v článku 11 využít schopnosti účastníků skupiny nebo jiných subjektů.
Oddíl 2
Zadání zakázky
Článek 55
Kritéria pro zadání zakázky
1. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní a správní předpisy o odměňování určitých služeb, vycházejí zadavatelé při zadávání zakázek z těchto kritérií:
a) pokud se zakázka zadává na základě hospodářsky nejvýhodnější nabídky z hlediska zadavatele, která zahrnuje různá kritéria spojená s předmětem dané zakázky, jako jsou dodací lhůta a lhůta pro dokončení, provozní náklady, návratnost nákladů, kvalita, estetické a funkční vlastnosti, vlastnosti z hlediska vlivu na životní prostředí, technická úroveň, záruční servis a technická pomoc, závazky s ohledem na náhradní díly, zabezpečení dodávek a ceny; nebo
b) pouze nejnižší cena.
2. Aniž je dotčen třetí pododstavec, uvede v případě uvedeném v odst. 1 písm. a) zadavatel poměrnou váhu, kterou přikládá každému z kritérií vybraných k určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky.
Tato váha může být vyjádřena stanovením rozmezí s přiměřeným maximálním rozpětím.
Pokud není podle názoru zadavatele stanovení váhy možné z prokazatelných důvodů, uvede kritéria v sestupném pořadí podle důležitosti.
Tato poměrná váha nebo pořadí významu se uvádějí, podle vhodnosti, v oznámení sloužícím jako výzva k účasti v soutěži, ve výzvě k potvrzení zájmu uvedené v čl. 47 odst. 5, ve výzvě k podání nabídky nebo k vyjednávání nebo v zadávací dokumentaci.
Článek 56
Používání elektronických dražeb
1. Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé mohou používat elektronické dražby.
2. V otevřených, omezených nebo vyjednávacích řízeních s předchozí výzvou k účasti v soutěži mohou zadavatelé rozhodnout, že zadání zakázky bude předcházet elektronická dražba, pokud specifikace zakázky mohou být přesně stanoveny.
Za stejných podmínek může být elektronická dražba použita při zahájení soutěže o zakázky, které mají být zadány v rámci dynamického nákupního systému uvedeného v článku 15.
Elektronická dražba je založena:
a) buď pouze na cenách, pokud je zakázka zadávána podle nejnižší ceny;
b) nebo na cenách nebo hodnotách prvků nabídek uvedených v zadávací dokumentaci, pokud je zakázka přidělována podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky.
3. Zadavatelé, kteří se rozhodnou použít elektronickou dražbu, uvedou tuto skutečnost v oznámení použitém jako výzva k účasti v soutěži.
Zadávací dokumentace obsahuje, mimo jiné, tyto informace:
a) prvky, jejichž hodnota bude předmětem elektronické dražby, za předpokladu, že tyto prvky jsou kvantifikovatelné a lze je vyjádřit v absolutních hodnotách nebo procentech;
b) případná omezení hodnot, která mohou být navržena, jak vyplývají ze specifikací týkajících se předmětu zakázky;
c) informace, které budou uchazečům poskytnuty během elektronické dražby, a případně kdy jim budou poskytnuty;
d) důležité informace týkající se průběhu elektronické dražby;
e) podmínky, za kterých budou uchazeči moci při dražbě podávat nabídky, a zejména nejmenší rozdíly, které budou případně vyžadovány pro zvýšení nabídky;
f) důležité informace týkající se používaného elektronického zařízení a způsobů a technických specifikací spojení.
4. Než zadavatelé přistoupí k elektronické dražbě, provedou úplné první vyhodnocení nabídek v souladu s jedním nebo více kritérii pro zadání veřejné zakázky a s poměrnou váhou, která jim byla přidělena.
Všichni uchazeči, kteří podali přijatelné nabídky, jsou elektronickými prostředky současně vyzváni, aby podali nové ceny nebo hodnoty; výzva obsahuje všechny důležité informace pro individuální připojení k použitému elektronickému zařízení a uvádí datum a čas zahájení elektronické dražby. Elektronická dražba se může odehrávat ve více navazujících fázích. Elektronická dražba nesmí být zahájena dříve než dva pracovní dny po dni, kdy byly rozeslány výzvy.
5. Má-li být zakázka zadána podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky, obsahuje i výsledek úplného vyhodnocení nabídky dotyčného uchazeče provedeného v souladu s poměrnou váhou stanovenou v čl. 55 odst. 2 prvním pododstavci.
Výzva uvádí rovněž matematický vzorec, který se při elektronické dražbě použije pro určení automatických změn pořadí na základě podaných nových cen nebo nových hodnot. Tento vzorec zahrnuje poměrnou váhu všech kritérií stanovených pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky, jak je uvedeno v oznámení použitém jako výzva k účasti v soutěži nebo v zadávací dokumentaci; za tímto účelem jsou veškerá případná rozpětí dopředu vyjádřena určitou hodnotou.
Jsou-li povoleny varianty, je pro každou variantu stanoven zvláštní vzorec.
6. Po celou dobu každé fáze elektronické dražby zadavatelé okamžitě sdělují všem uchazečům přinejmenším ty informace, které jim umožní kdykoli zjistit své momentální pořadí. Mohou též sdělit jiné informace týkající se jiných podaných cen nebo hodnot, za podmínky, že je to uvedeno v zadávací dokumentaci. Mohou rovněž kdykoli oznámit počet účastníků v dané fázi dražby. V žádném případě však nesmí zveřejnit totožnost účastníků v průběhu kterékoli fáze elektronické dražby.
7. Zadavatelé uzavírají elektronickou dražbu jedním nebo více z následujících způsobů:
a) ve výzvě k účasti na dražbě uvedou předem stanovené datum a čas;
b) pokud neobdrží žádné další nové ceny nebo nové hodnoty, které splňují požadavky na minimální rozdíly. V takovém případě zadavatelé ve výzvě k účasti na dražbě lhůtu uvedou dobu od přijetí posledního podání do uzavření elektronické dražby;
c) pokud je počet fází dražby uvedený ve výzvě k účasti na dražbě naplněn.
Pokud se zadavatelé rozhodli uzavřít elektronickou dražbu v souladu s písmenem c), případně v kombinaci s opatřeními uvedenými v písmenu b), uvádí výzva k účasti na dražbě časový plán každé fáze dražby.
8. Po uzavření elektronické dražby zadavatelé zadají zakázku v souladu s článkem 55 na základě výsledků elektronické dražby.
9. Zadavatelé nesmějí elektronické dražby zneužívat nebo je používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval nebo měnil předmět zakázky, jak byl pro zakázku stanoven v oznámení sloužícím jako výzva k účasti v soutěži a v zadávací dokumentaci.
Článek 57
Mimořádně nízké nabídky
1. Pokud se pro danou zakázku zdají být nabídky mimořádně nízké v poměru k výrobkům, stavebním pracím nebo službám, jež mají být poskytovány, nemůže zadavatel tyto nabídky odmítnout, aniž by nejdříve písemně požádal o upřesnění základních prvků nabídky, které považuje za důležité.
Tato upřesnění se mohou týkat zejména:
a) hospodářských aspektů výrobního procesu, poskytovaných služeb nebo stavebních postupů;
b) zvolených technických řešení nebo výjimečně příznivých podmínek, které má uchazeč k dispozici pro dodávku výrobků, poskytnutí služeb nebo provedení stavebních prací;
c) původnosti dodávek, služeb nebo stavebních prací navrhovaných uchazečem;
d) souladu s předpisy o ochraně zaměstnanců a pracovních podmínkách platnými v místě, kde mají být stavební práce, služby či dodávky provedeny;
e) možnosti uchazeče obdržet státní podporu.
2. Zadavatel ověří tyto základní prvky konzultací s uchazečem, přičemž bere v úvahu dodané důkazy.
3. Jestliže zadavatel zjistí, že nabídka je mimořádně nízká proto, že uchazeč získal státní podporu, může být nabídka odmítnuta jen z tohoto důvodu pouze po konzultaci s uchazečem, a není-li uchazeč schopen v dostatečné lhůtě stanovené zadavatelem prokázat, že daná podpora byla poskytnuta podle zákona. Jestliže zadavatel odmítne nabídku za těchto okolností, uvědomí o tom Komisi.
Oddíl 3
Nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí a vztahy s těmito zeměmi
Článek 58
Nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí
1. Tento článek se vztahuje na nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí, s nimiž Společenství neuzavřelo mnohostrannou ani dvoustrannou dohodu zajišťující srovnatelný a účinný přístup pro podniky ze Společenství na trhy těchto třetích zemí. Tím nejsou dotčeny závazky Společenství nebo jeho členských států vůči třetím zemím.
2. Jakákoli nabídka učiněná za účelem zadání zakázky na dodávky smí být odmítnuta, jestliže podíl výrobků pocházejících ze třetích zemí, určený v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství [30], přesahuje 50 % celkové hodnoty výrobků představujících nabídku. Pro účely tohoto článku se software používaný v zařízeních telekomunikačních sítí považuje za výrobek.
3. S výhradou druhého pododstavce, jsou-li dvě nebo více nabídek rovnocenné z hlediska kritérií pro zadání zakázky uvedených v článku 55, mají přednost nabídky, které nesmějí být odmítnuty podle odstavce 2. Ceny těchto nabídek jsou považovány pro účely tohoto článku za rovnocenné, jestliže rozdíl mezi cenami nepřesáhne 3 %.
Podle prvního pododstavce však nesmí být dána přednost jedné nabídce před jinou, pokud by přijetí takové nabídky nutilo zadavatele získávat materiál, který má technické vlastnosti odlišné od vlastností již používaného materiálu, což by mělo za následek neslučitelnost nebo technické obtíže při provozu a údržbě nebo neúměrné náklady.
4. Pro účely tohoto článku se při určování podílu výrobků ze třetích zemí podle odstavce 2 neberou v úvahu ty třetí země, na které byla rozhodnutím Rady podle odstavce 1 rozšířena oblast působnosti této směrnice.
5. Komise předloží Radě, počínaje druhým pololetím prvního roku po vstupu této směrnice v platnost, roční zprávu o pokroku učiněném v mnohostranných nebo dvoustranných jednáních, která se týkala přístupu podniků ze Společenství na trhy třetích zemí v oblasti působnosti této směrnice, o výsledcích dosažených v těchto jednáních a o praktickém provedení všech dohod, které byly uzavřeny.
Rada může na návrh Komise, vzhledem k takovému vývoji, pozměnit kvalifikovanou většinou ustanovení tohoto článku.
Článek 59
Vztahy se třetími zeměmi s ohledem na zakázky na stavební práce, dodávky a služby
1. Členské státy informují Komisi o obecných potížích, ať právních či faktických, s nimiž se setkávají jejich podniky při zajišťování zadávání zakázek na služby ve třetích zemích.
2. Komise předloží Radě zprávu o zpřístupňování zakázek na služby ve třetích zemích a o průběhu jednání s těmito zeměmi o této problematice, zvláště v rámci WTO, do 31. prosince 2005 a poté pravidelně.
3. Komise musí prostřednictvím oslovení daných třetích zemí usilovat o nápravu situace kdykoli zjistí, buď na základě zpráv uvedených v odstavci 2, nebo jiných informací, že třetí země v souvislosti se zadáváním zakázek na služby:
a) neposkytuje podnikům ze Společenství účinný přístup srovnatelný s přístupem poskytovaným Společenstvím podnikům z této země; nebo
b) neposkytuje podnikům ze Společenství vnitrostátní zacházení nebo stejné soutěžní příležitosti jako mají podniky se sídlem v dané zemi; nebo
c) poskytuje podnikům z jiných třetích zemí příznivější zacházení než podnikům ze Společenství.
4. Členské státy informují Komisi o obecných potížích, ať právních či faktických, s nimiž se setkaly jejich podniky a které vycházejí z nedodržování mezinárodních pracovněprávních ustanovení uvedených v příloze XXIII, když tyto podniky zkoušely zajistit zadávání zakázek ve třetích zemích.
5. Za okolností uvedených v odstavcích 3 a 4 může Komise kdykoli navrhnout, aby Rada rozhodla o pozastavení nebo omezení, na dobu stanovenou v rozhodnutí, zadávání zakázek na služby:
a) podnikům podléhajícím právu dané třetí země;
b) podnikům přidruženým k podnikům uvedeným v písmenu a), které mají sídlo ve Společenství, ale nemají žádné přímé a skutečné spojení s hospodářstvím členského státu;
c) podnikům, které podaly nabídky, jejichž předmětem jsou služby pocházející z dané třetí země.
Rada rozhodne kvalifikovanou většinou co nejdříve.
Komise může navrhnout tato opatření z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu.
6. Tímto článkem nejsou dotčeny závazky Společenství vůči třetím zemím vyplývající z mezinárodních úmluv o veřejných zakázkách, zejména v rámci WTO.
HLAVA III
PRAVIDLA PRO VEŘEJNÉ SOUTĚŽE NA URČITÝ VÝKON V OBLASTI SLUŽEB
Článek 60
Obecná ustanovení
1. Pravidla pro organizaci veřejné soutěže na určitý výkon musí být v souladu s odstavcem 2 tohoto článku a s články 61 a 63 až 66 a být zpřístupněna těm, kdo mají o účast ve veřejné soutěži na určitý výkon zájem.
2. Přijetí účastníků do veřejné soutěže na určitý výkon nesmí být omezeno:
a) odkazem na území nebo část území členského státu;
b) z důvodu, že by podle práva členského státu, v němž je veřejná soutěž organizována, účastník musel být buď výhradně fyzickou, nebo výhradně právnickou osobou.
Článek 61
Prahové hodnoty
1. Tato hlava se vztahuje na veřejné soutěže na určitý výkon organizované jako část řízení vedoucího k zadání zakázky na služby, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je rovna nebo vyšší než 499000 EUR.Pro účely tohoto odstavce se prahovou hodnotou rozumí odhadovaná hodnota zakázky na služby, bez DPH, včetně případných cen nebo plateb účastníkům.
2. Tato hlava se vztahuje na všechny veřejné soutěže na určitý výkon, u kterých je celková částka soutěžních cen a plateb účastníkům rovna nebo vyšší než 499000 EUR.
Pro účely tohoto odstavce se prahovou hodnotou rozumí celková částka cen a plateb, včetně odhadované hodnoty zakázky na služby, bez DPH, která by mohly být následně zadána podle čl. 40 odst. 3, jestliže zadavatel takové zadání nevyloučí v oznámení o veřejné soutěži na určitý výkon.
Článek 62
Vyloučené veřejné soutěže na určitý výkon
Tato hlava se nevztahuje na:
1) veřejné soutěže na určitý výkon, které jsou organizovány ve stejných případech, jaké jsou uvedeny v článcích 20, 21 a 22, pro zakázky na služby;
2) veřejné soutěže na určitý výkon organizované pro vykonávání v daném členském státě činnosti, o které Komise rozhodla, že se na ni vztahuje čl. 30 odst. 1, nebo o které se má za to, že se na ni uvedený odstavec vztahuje, na základě odst. 4 druhého a třetího pododstavce nebo odst. 5 čtvrtého pododstavce uvedeného článku.
Článek 63
Pravidla zveřejňování a transparentnosti
1. Zadavatelé, kteří chtějí organizovat veřejnou soutěž na určitý výkon, vyzvou k účasti v soutěži prostřednictvím oznámení o veřejné soutěži. Zadavatelé, kteří organizovali veřejnou soutěž na určitý výkon, dají její výsledky na vědomí oznámením. Výzva k účasti v soutěži obsahuje informace uvedené v příloze XVIII a oznámení o výsledcích veřejné soutěže na určitý výkon obsahuje informace uvedené v příloze XIX v souladu s formátem standardních formulářů přijatých Komisí postupem podle čl. 68 odst. 2.
Oznámení o výsledcích veřejné soutěže na určitý výkon se předává Komisi do dvou měsíců od uzavření veřejné soutěže na určitý výkon a za podmínek, které Komise stanoví postupem podle čl. 68 odst. 2. V této souvislosti Komise respektuje veškeré citlivé obchodní aspekty, na které zadavatelé případně upozorní při poskytování těchto informací a které se týkají počtu obdržených projektů nebo plánů, totožnosti hospodářských subjektů a cen navrhovaných uchazeči.
2. Ustanovení čl. 48 odst. 2 až 8 se použije rovněž pro oznámení týkající se veřejných soutěží na určitý výkon.
Článek 64
Způsoby sdělování
1. Ustanovení čl. 48 odst. 1, 2 a 4 se použijí pro všechna sdělení týkající se veřejné soutěže na určitý výkon.
2. Sdělování, výměna a ukládání informací se provádí způsobem, který zajistí, že jsou integrita a důvěrná povaha všech informací předaných účastníky veřejné soutěže na určitý výkon zachovány a že se porota neseznámí s obsahem plánů a projektů dříve, než uplyne lhůta k jejich podání.
3. Pro zařízení pro elektronický příjem plánů a projektů se použijí tato pravidla:
a) informace, které se týkají specifikací nezbytných pro předkládání plánů a projektů elektronickou cestou, včetně kódování, musí být k dispozici subjektům, které mají zájem. Zařízení pro elektronický příjem plánů a projektů musí být navíc v souladu s požadavky přílohy XXIV;
b) členské státy mohou zavést nebo provozovat dobrovolné akreditační systémy určené ke zlepšení úrovně služeb osvědčování pro taková zařízení.
Článek 65
Pravidla týkající se organizování veřejných soutěží na určitý výkon, vybírání účastníků a poroty
1. Při organizování veřejných soutěží na určitý výkon uplatňují zadavatelé postupy přizpůsobené ustanovením této směrnice.
2. Jsou-li veřejné soutěže na určitý výkon omezeny na určitý počet účastníků, stanoví zadavatelé jasná a nediskriminační kritéria pro výběr. Počet zájemců vyzvaných k účasti musí být v každém případě dostatečný pro zajištění skutečné soutěže.
3. Porota se skládá výhradně z fyzických osob, které jsou nezávislé na účastnících veřejné soutěže na určitý výkon. Je-li od účastníků veřejné soutěže na určitý výkon vyžadována zvláštní odborná kvalifikace, musí mít nejméně třetina členů poroty tutéž nebo rovnocennou kvalifikaci.
Článek 66
Rozhodnutí poroty
1. Porota musí být ve svých rozhodnutích a stanoviscích nezávislá.
2. Zkoumá plány a projekty, které zájemci podali, anonymně a pouze na základě kritérií, která byla uvedena v oznámení o veřejné soutěži na určitý výkon.
3. Zaznamenává do zprávy podepsané svými členy pořadí projektů sestavené podle hodnoty každého projektu, společně s poznámkami poroty a všemi body, které případně vyžadují objasnění.
4. Anonymita musí být zachována až do doby, než porota dospěje ke stanovisku nebo k rozhodnutí.
5. Zájemci mohou být případně vyzváni, aby odpověděli na otázky, které porota zaznamenala v zápisu, a objasnili jakýkoli aspekt projektu.
6. Z rozhovoru mezi členy poroty a zájemci se vypracovává podrobný zápis.
HLAVA IV
STATISTICKÉ POVINNOSTI, VÝKONNÉ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 67
Statistické povinnosti
1. Členské státy zajišťují, aby Komise obdržela v souladu s úpravou, která bude stanovena postupem podle čl. 68 odst. 2, každý rok statistickou zprávu, která se týká celkové hodnoty zakázek zadaných pod prahovými hodnotami uvedenými v článku 16, na které by se tato směrnice vztahovala, kdyby nebyly pod těmito prahovými hodnotami, rozdělených podle členských států a kategorií činností, na které odkazují přílohy I až X.
2. Pokud jde o kategorie činností, ke kterým se vztahují přílohy II, III, V, IX a X, zajišťují členské státy, aby Komise v souladu s úpravou, která bude stanovena postupem podle čl. 68 odst. 2, obdržela statistickou zprávu o zadaných zakázkách do 31. října 2004 za předchozí rok a před 31. říjnem každého roku. Statistická zpráva musí obsahovat informace požadované pro ověření řádného uplatňování Dohody.
Informace požadované podle prvního pododstavce nezahrnují informace týkající se zakázek na služby uvedené v kategorii 8 přílohy XVII A, telekomunikační služby uvedené v kategorii 5 přílohy XVII A, jejichž položky CPV odpovídají referenčním číslům CPC 7524, 7525 a 7526, nebo služby uvedené v příloze XVII B.
3. Úpravy podle odstavců 1 a 2 se stanoví takovým způsobem, aby se zajistilo, že:
a) v zájmu správního zjednodušení mohou být zakázky nižší hodnoty vyňaty za předpokladu, že není ohrožena použitelnost statistiky,
b) je zaručena důvěrná povaha poskytovaných informací.
Článek 68
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Poradní výbor pro veřejné zakázky zřízený článkem 1 rozhodnutí Rady 71/306/EHS [31] (dále jen "výbor").
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 69
Přezkoumávání prahových hodnot
1. Komise ověří prahové hodnoty stanovené v článku 16 každé dva roky od 30. dubna 2004, a bude-li to nutné s ohledem na druhý pododstavec, přezkoumá je postupem podle čl. 68 odst. 2.
Výpočet hodnoty těchto prahových hodnot je založen na průměrné denní hodnotě eura, vyjádřené ve zvláštních právech čerpání (ZPČ), za 24 měsíců končících posledním dnem měsíce srpna, který předchází přezkoumání s účinkem od 1. ledna. Hodnota takto přezkoumaných prahových hodnot se případně zaokrouhlí dolů na tisíce eur, aby bylo zajištěno, že platné prahové hodnoty stanovené Dohodou, vyjádřené v ZPČ, budou dodrženy.
2. Současně s přezkoumáním podle odstavce 1 upraví Komise postupem podle čl. 68 odst. 2 prahové hodnoty stanovené v článku 61 (veřejné soutěže na určitý výkon) podle přezkoumaných prahových hodnot platných pro zakázky na služby.
Prahová hodnota stanovená podle odstavce 1 v národních měnách členských států, které se neúčastní měnové unie, se v zásadě upravuje každé dva roky počínaje 1. lednem 2004. Výpočet této hodnoty je založen na průměrných denních hodnotách těchto měn, vyjádřených v eurech, za 24 měsíců končících posledním dnem měsíce srpna, který předchází přezkoumání s účinkem od 1. ledna.
3. Přezkoumané prahové hodnoty uvedené v odstavci 1, jejich hodnoty v národních měnách a upravené prahové hodnoty uvedené v odstavci 2 zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie na začátku měsíce listopadu, který následuje po jejich přezkoumání.
Článek 70
Změny
1. Komise může postupem podle čl. 68 odst. 2 změnit:
a) seznam zadavatelů v přílohách I až X tak, aby splňovali kritéria stanovená v článcích 2 až 7;
b) postupy pro vypracovávání, zasílání, doručování, překlad, sběr a distribuci oznámení uvedených v článcích 41, 42, 43 a 63;
c) postupy pro zvláštní odkazy v oznámeních na konkrétní zařazení v nomenklatuře CPV;
d) referenční čísla v nomenklatuře stanovené v příloze XVII, pokud se tím nemění věcná působnost této směrnice, a postupy pro odkazy v oznámeních na konkrétní zařazení v této nomenklatuře v rámci kategorií služeb uvedených v příloze;
e) referenční čísla v nomenklatuře stanovené v příloze XII, pokud se tím nemění věcná působnost této směrnice, postupy pro odkazy v oznámeních na konkrétní zařazení v této nomenklatuře;
f) přílohu XI;
g) postup pro zasílání a zveřejňování údajů uvedených v příloze XX z důvodu technického pokroku nebo z administrativních důvodů;
h) technické podrobnosti a charakteristiky zařízení pro elektronický příjem uvedené v písmenech a), f) a g) přílohy XXIV;
i) za účelem zjednodušení v souladu s čl. 67 odst. 3 postupy pro používání, vypracovávání, zasílání, doručování, překlad, sběr a distribuci statistických zpráv uvedených v čl. 67 odst. 1 a 2;
j) technické postupy pro metody výpočtu uvedené v čl. 69 odst. 1 a odst. 2 druhém pododstavci.
Článek 71
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. ledna 2006. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Členské státy se mohou shodnout na dodatečné lhůtě v délce až 35 měsíců od uplynutí lhůty stanovené v prvním pododstavci pro použitelnost předpisů, které jsou nezbytná pro soulad s článkem 6 této směrnice.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsoby odkazu si stanoví členské státy.
Článek 30 se použije od 30. dubna 2004.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 72
Mechanismy sledování
V souladu se směrnicí Rady 92/13/EHS ze dne 25. února 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se uplatňování pravidel Společenství pro postupy při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací [32] zajišťují členské státy provádění této směrnice účinnými, dostupnými a transparentními mechanismy.
Za tímto účelem mohou, mimo jiné, určit nebo zřídit nezávislý subjekt.
Článek 73
Zrušení
Směrnice 93/38/EHS se zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států ohledně lhůt pro provedení a používání uvedených v příloze XXV.
Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze XXVI.
Článek 74
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 75
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 31. března 2004.