Kommissionens forordning (EF) nr. 1694/2002
af 27. september 2002
om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 af 22. december 1994 om den fælles importordning og om ophævelse af forordning (EF) nr. 518/94(1), som senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2474/2000(2), særlig artikel 7 og 16,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 519/82 af 7. marts 1994 om den fælles ordning for indførsel fra visse tredjelande og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1765/82, nr. 1766/82 og nr. 3420/83(3), som senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1138/98(4), særlig artikel 6 og 15,
efter konsultationer i det rådgivende udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 4 i henholdsvis forordning (EF) nr. 3285/94 og forordning (EF) nr. 519/94, og
ud fra følgende betragtninger:
PROCEDURE
(1) Den 6. marts 2002 underrettede visse medlemsstater (i det følgende benævnt "de pågældende medlemsstater") Kommissionen om, at udviklingen i importen synes at kræve beskyttelsesforanstaltninger; de har afgivet oplysninger, der indeholder de foreliggende beviser som fastsat på grundlag af artikel 10 i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 8 i forordning (EF) nr. 519/94, og de anmodede Kommissionen om at indføre midlertidige beskyttelsesforanstaltninger og indlede en beskyttelsesundersøgelse.
(2) De pågældende medlemsstater hævdede, at der på det seneste havde været en betydelig stigning i importen af visse stålprodukter, og at den implicitte lukning af det amerikanske marked som følge af dette lands handelsbeskyttelsesforanstaltninger ikke blot i væsentligt omfang begrænsede EF-producenternes adgang til et vigtigt eksportmarked, men også skabte forudsætningerne for en meget betydelig omledning af importen fra USA til Det Europæiske Fællesskab. De hævdede, at stål bestemt for USA ville blive omledt til Fællesskabet. Dette kunne føre til en drastisk stigning i den nuværende omfattende import til lave priser og forværre den allerede alvorlige forstyrrelse på Fællesskabets stålmarked, som er forårsaget af tidligere importstigninger, og som truede med at forvolde alvorlig skade for producenterne i Fællesskabet.
(3) De pågældende medlemsstater fremførte, at producenterne i Fællesskabet havde afgivet relevante oplysninger, og tilrådede indtrængende, at Fællesskabet som hastesag vedtog beskyttelsesforanstaltninger, da enhver udskydelse heraf ville forvolde skade, som det ville være vanskeligt at afhjælpe.
(4) Kommissionen underrettede alle medlemsstaterne om den situation, der hævdedes at foreligge, og konsulterede dem om vilkårene og betingelserne for importen, udviklingen i importen og truslen om alvorlig skade for hver af de berørte sektorer og de forskellige aspekter af den økonomiske og handelsmæssige situation for så vidt angår de pågældende EF-varer.
(5) Den 28. marts 2002 indledte Kommissionen en undersøgelse af, hvorvidt der forvoldtes væsentlig skade eller var trussel herom for fællesskabsproducenterne af lignende varer eller varer, der direkte konkurrerede med visse importerede stålprodukter. De 21 stålprodukter, som er omfattet af undersøgelsen, er 1) varmtvalsede bredbånd af ulegeret stål, 2) varmtvalsede plader af ulegeret stål, 3) varmtvalsede smalle bånd af ulegeret stål, 4) varmtvalsede flade produkter af legeret stål, 5) koldtvalsede plader, 6) elektroplader (undtagen kornorienterede elektroplader), 7) plader overtrukket med metal, 8) plader overtrukket med organisk materiale, 9) tinvalseprodukter, 10) kvartoplader, 11) brede flade produkter, 12) handelsstål og lette profiler af ulegeret stål, 13) handelsstål og lette profiler af legeret stål, 14) betonstål, 15) stænger og lette profiler af rustfrit stål, 16) valsetråd af rustfrit stål, 17) tråd af rustfrit stål, 18) fittings (&lt; 609,6 mm), 19) flanger (undtagen af rustfrit stål), 20) gasrør og 21) hule profiler.
(6) Samme dag blev der på grundlag af oplysninger, der var indhentet og verificeret før indledningen, indført midlertidige foranstaltninger over for 15 af de stålprodukter, der var omfattet af undersøgelsen. Der er tale om de i betragtning 5 omhandlede varer nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18 og 19.
(7) Kommissionen foretog en fuldstændig undersøgelse af alle de 21 produkter. Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter og importører samt deres repræsentative sammenslutninger, der vidstes at være berørt, repræsentanterne for eksportlandene og producenterne i Fællesskabet. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle disse parter og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, som var fastsat i indledningsmeddelelsen. I overensstemmelse med artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 519/94 og artikel 6 i Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 gav Kommissionen også direkte berørte parter mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og til at anmode om at blive hørt.
(8) Visse eksporterende producenter, producenter i Fællesskabet og importører fremsatte skriftlige bemærkninger. Alle de interesserede parter, som inden for den fastsatte frist anmodede om at blive hørt, og som fremførte, at det var sandsynligt, at de ville blive berørt af resultaterne af proceduren, og at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og taget i betragtning i forbindelse med de endelige konklusioner. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en endelig afgørelse. Der blev aflagt kontrolbesøg hos 30 producenter i Fællesskabet, 12 eksporterende producenter og 2 importører.
(9) Resultaterne af undersøgelsen af vare nr. 1, 2, 3, 4, 5, 18 og 19 fremgår af det følgende. Resultaterne af undersøgelsen i forbindelse med de resterende varer er anført i en separat forordning om afslutning af procedurerne vedrørende disse varer.
RESULTATER AF UNDERSØGELSERNE
1. VARE 1: VARMTVALSEDE BREDBÅND
1.1. Den pågældende vare og den lignende eller direkte konkurrerende vare
1.1.1. Den pågældende vare
(10) Den pågældende vare er visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalset (i det følgende benævnt "varmtvalsede bredbånd"). Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 og 7208 39 90.
(11) Varmtvalsede bredbånd fremstilles almindeligvis på stålværker ved varmtvalsning af stålhalvfabrikata efter den endelige valsning efter den sidste valsning eller efter bejdsning eller gennemløbsglødning. Varmtvalsede bredbånd rulles op i ruller.
(12) Varmtvalsede bredbånd kan være af forskellige kvaliteter og dimensioner. Størstedelen af importen fra tredjelande består af "konstruktionsstål" (såsom S235 og S275 ifølge "Euronorm" EN 10025) og "blødt stål" (såsom DD11, DD12 og DD13 ifølge EN10011 og "Deutsche Industrie-Norm" DIN 1614/1). Hver af de ovenfor anførte KN-koder svarer til en specifik produkttype, differentieret ved bredde og tykkelse inden for ovennævnte intervaller.
(13) Den pågældende vare klassificeres endvidere i to klart adskilte kategorier i henhold til dens overfladeforarbejdning: sorte varmtvalsede bredbånd, som er basisvaren, og bejdsede varmtvalsede bredbånd, der efter varmtvalsning gennemgår en yderligere overfladebehandling kaldet bejdsning. Sondringen mellem sorte bredbånd og bejdsede bredbånd er også afspejlet i Den Kombinerede Nomenklaturs struktur, idet bredbånd, der henregnes under de to kategorier, tilhører specifikke og forskellige KN-koder.
(14) Varmtvalsede bredbånd anvendes som udgangsmateriale ved fremstilling af andre stålprodukter (brede og smalle bånd, alle koldtvalsede produkter, rør osv.).
(15) Selv om hver KN-kode svarer til en identificerbar type af varmtvalsede bredbånd, fandtes det, at de alle har identiske eller lignende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Alle typer varmtvalsede bredbånd udgør derfor en enkelt vare, der henhører under de ovenfor anførte relevante KN-koder.
1.1.2. Lignende eller direkte konkurrerende varer
(16) Kommissionen har undersøgt, om den af fællesskabsproducenterne fremstillede vare (i det følgende benævnt "lignende vare") er varer, der ligner den pågældende importerede vare. I løbet af undersøgelsen modtog Kommissionen henvendelser fra visse store eksportører og importører af varmtvalsede bredbånd, der påstod, at visse typer varmtvalsede bredbånd, der blev importeret til Fællesskabet, ikke blev fremstillet af producenterne i Fællesskabet og derfor ikke burde anses for at "ligne" den pågældende vare.
(17) Kommissionen foretog en grundig undersøgelse af disse henvendelser og tog navnlig følgende undersøgelsesresultater i betragtning:
a) den importerede vare og EF-varen havde samme toldmæssige internationale tarifering. De havde desuden samme eller tilsvarende fysiske egenskaber, såsom sammensætning, størrelse, form og konsistens, og blev fremstillet i henhold til internationalt anerkendte standarder
b) den importerede vare og EF-varen solgtes gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, og oplysninger om priser var alment tilgængelige (f.eks. offentliggøres oplysninger om priserne i fagtidsskrifter såsom Metal Bulletin og Steel Weekly), og den pågældende vare og EF-producenternes vare konkurrerer hovedsagelig på prisen
c) den importerede vare og EF-varen kunne begge benyttes til samme eller tilsvarende endelige anvendelsesformål, og de var derfor i vidt omfang alternative varer eller substitutter og kunne let udskiftes
d) forbrugerne opfattede både den importerede vare og EF-varen som alternative midler til at udføre bestemte funktioner for at opfylde et bestemt behov eller ønske, og i denne forbindelse var de forskelle, der identificeredes af eksportøren eller importøren, blot mindre variationer, der var fremstillet for en bestemt kunde.
(18) Kommissionen har konkluderet, at trods de påståede tekniske forskelle i varernes egenskaber og kvalitet, der er angivet i disse henvendelser, er den importerede vare og EF-varen "lignende eller direkte konkurrerende" varer.
1.2. Øget import
(19) Kommissionen har undersøgt, om den pågældende vare importeres til Fællesskabet i en så øget mængde - enten absolut eller i forhold til produktionen i Fællesskabet - og/eller på sådanne vilkår eller betingelser, at der forvoldes eller trues med at forvolde EF-producenterne alvorlig skade. I denne forbindelse har Kommissionen fokuseret på importen af den pågældende vare i den seneste periode, for hvilken der forelå oplysninger i absolutte tal og i forhold til den til salg beregnede produktion (ikke indbefattet til "bundet anvendelse") og den samlede produktion. Nedenstående tabel viser udviklingen i importen i absolutte tal og i forhold til den EF-produktion, der var bestemt for salg, og til den samlede produktion i Fællesskabet (herunder til bundet anvendelse) for hvert af årene mellem 1997 og 2001.
Vare 1
Varmtvalsede bredbånd
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(20) I perioden før krisen i Asien(5) lå importen mere eller mindre konstant på ca. 2,4 mio. tons (2,26 mio. tons i 1995, 2,39 mio. tons i 1996). Som følge af krisen i Asien steg importen med ca. 47 % mellem 1997 og 1998, mens gennemsnitsprisen faldt med næsten 9 %. I forhold til den samlede produktion i Fællesskabet steg importen fra ca. 5 % til omkring 7 %, mens den steg fra 14,8 % til 23,7 % i forhold til den solgte produktion. Kommissionen finder imidlertid, at importniveauet i 1998 ikke var repræsentativt på grund af de asiatiske producenters yderst lave priser og den deraf følgende tilstrømning af importerede varer.
(21) Efterhånden som virkningerne af krisen i Asien begyndte at aftage, faldt importen i det følgende år til et mere normalt niveau, selv om den stadig var noget højere end i 1997, men de gennemsnitlige priser forblev lave. I 1999 faldt importen også i forhold til den samlede produktion og til den produktion, der solgtes på det frie marked. Ved en sammenligning mellem 1997 og 1999 kan der ikke desto mindre iagttages en stigning i importen både i absolutte tal og i forhold til den til salg bestemte produktion og den samlede produktion.
(22) Mellem 1999 og 2000 steg importen fra 3,85 mio. tons til 4,83 mio. tons, altså med 0,98 mio. tons eller 25 %. I samme periode faldt den til salg bestemte produktion svagt (fra 20,7 mio. tons til 20,3 mio. tons), således at stigningen i forhold til produktionen til det frie marked udgjorde 28 %. Den samlede produktion steg med næsten 2 % i 2000, hvilket afspejlede en stigning i produktionen til bundet brug, således at stigningen i importen i forhold til den samlede produktion var mindre, nemlig 24 %.
(23) Mellem 2000 og 2001 steg importen yderligere til 5,01 mio. tons (en stigning på omkring 0,18 mio. tons eller 4 %). I 2001 faldt den til salg bestemte produktion med yderligere 4,2 % til 19,45 mio. tons, således at importen steg med omkring 8 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked. Den samlede produktion faldt også i 2001 (med 5,05 mio. tons eller 7,5 %), hvilket afspejlede et fald i produktionen til bundet brug og i den del af produktionen, der blev solgt på det frie marked, således af stigningen i importen i forhold til den samlede produktion var på omkring 11 %.
(24) Prisen på den pågældende vare faldt mellem 1997 og 1998 og forblev trykket i 1999. Faldet i 1998 og det fortsatte pristryk i 1999 synes at skyldes krisen i Asien. Priserne steg i 2000 (til 290 EUR/ton), men faldt igen i 2001 (med 13 %). Kommissionen bemærker, at selv om priserne steg i 2000, fortsatte væksten i den importen (såvel absolut som i forhold til produktionen) i 2001 på en baggrund med faldende priser. Gennemsnitsprisen på importen faldt fra 290 EUR/ton i 2000 til 254 EUR/ton i 2001. Kommissionen bemærker også, at den yderligere stigning i importen til Fællesskabet fandt sted på et tidspunkt, hvor euroen var forholdsvis svag i forhold til dollaren, og hvor priserne i USA på varmtvalsede bredbånd lå 30 % til 40 % højere end prisen på denne vare i Fællesskabet.
1.2.1. Glidende gennemsnit over to år
(25) For at fastlægge den underliggende tendens i importens udvikling mellem 1997 og 2001 og for at afgøre, om den nylige stigning i importen er udtryk for en etableret tendens, benyttede Kommissionen glidende gennemsnit over to år. De viser, at selv om importen mellem 1997/98 og 1999/2000 i alle toårsperioder svingede mellem 4,05 mio. tons og 4,34 mio. tons, steg den mellem 1999/2000 og 2000/01 med over 13 % fra 4,34 mio. tons til 4,92 mio. tons.
1.2.2. Importens markedsandel
(26) Importens markedsandel steg kraftigt mellem 1997 og 1998 som følge af krisen i Asien, inden den i 1999 faldt til 17,1 %, hvilket svarer til en stigning på omkring 19 % i forhold til 1997. Fra og med 2000 steg importens markedsandel til 20,8 % og derefter til 22,3 % - stigninger på omkring henholdsvis 22 % og 7 %.
1.2.3. Konklusion
(27) Importen steg stærkt i 1998, men Kommissionen finder, at denne stigning var ekstraordinær og ikke kan anses for at være et led i den normale importudvikling. Dette afspejles også af, at importen faldt betydeligt i 1999. Hvis der ikke tages hensyn til 1998, havde importen en årlig vækstrate mellem 1997 og 1999 på 8,6 % i absolutte tal (9,2 % i forhold til den samlede produktion og 13 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked). Mellem 1999 og 2000 havde importen derimod en årlig vækstrate på 25 % i absolutte tal (24 % i forhold til den samlede produktion og 28 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked). I hvert tilfælde var importens årlige vækstrate mere end dobbelt så høj mellem 1999 og 2000 end i den foregående periode og med en yderligere stigning i 2001. Det skal bemærkes, at det høje importniveau i henhold til udnyttelsen af det kontingent, der blev fastsat i den foreløbige fase, synes at blive bekræftet for 2002.
(28) At nylige stigninger i importen ikke kan tilskrives etablerede tendenser i importniveauer fremgår af udviklingen i det glidende toårige gennemsnit for importen i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen.
(29) Det konkluderes, at stigningerne i den senere tid kan anses for at være pludselige, kraftige og betydelige i forhold til udviklingen i tidligere år, især når det tages i betragtning, at stigningen i importen i 1998 må anses for at være urepræsentativ.
1.3. Uforudset udvikling
1.3.1. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen
(30) Som reaktion på krisen i Asien har USA, der tegner sig for omkring en ottendedel af verdens stålforbrug, siden 1998 gjort øget brug af instrumenter til beskyttelse af handelen i stålsektoren for at beskytte amerikanske producenter mod konkurrence. Der er truffet afgørelse om en række af disse foranstaltninger i WTO, og nogle af de benyttede metoder er blevet erklæret uforenelige med WTO. Ikke desto mindre er mange af de foranstaltninger, der fortsat er i kraft, baseret på de samme metoder.
(31) Nedenstående tabel viser det årlige antal endelige afgørelser om antidumping- og udligningstold, som USA har truffet for stålsektoren som helhed mellem 1997 og 2001, og illustrerer den øgede aktivitet i de seneste tre år.
TABELPOSITION
(32) I løbet af 2001 gav USA også meddelelse om yderligere bredt baserede tiltag i stålsektoren. I januar 2001 indledte USA en undersøgelse af stål i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act of 1974. I juli 2001 bekendtgjorde USA's International Trade Commission (ITC), at der ville blive foretaget en bred stålundersøgelse i henhold til sektion 202 i Trade Act of 1974, og i december anbefalede ITC beskyttelsesforanstaltninger for et bredt udvalg af stålprodukter.
(33) Disse tiltag, der kulminerede i de beskyttelsesforanstaltninger, der blev bekendtgjort af USA den 5. marts 2002, har haft en stadig mere afdæmpende virkning på importen af stålprodukter til USA og førte til et fald i den amerikanske stålimport på 33 % mellem 1998 og 2001. Navnlig havde beskyttelsesproceduren, der havde været drøftet i flere måneder, inden den blev indledt, en begrænsende virkning på importen til USA på grund af den usikkerhed, den skabte for de erhvervsdrivende. Det er den største kommercielle beskyttelsesaktion, der nogen siden er blevet indledt af et WTO-medlem, idet den vedrører import til en værdi af omkring 17 mia. USD.
1.3.2. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen - i relation til den pågældende vare
(34) For så vidt angår varmtvalsede bredbånd indførte USA 14 antidumpingforanstaltninger (herunder en suspensionsaftale) med høj told og 6 udligningsforanstaltninger mellem 1999 og 2001. Navnlig indførte USA i juli 1999 antidumpingtold på mellem 41,27 % og 43,40 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Brasilien. I september 2000 indførte USA antidumpingtold på mellem 40,6 % og 44,59 % og udligningstold på 41,69 % (hvoraf en del blev anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Argentina. I november 2000 indførte USA antidumpingtold på mellem 64,20 % og 90,83 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. I november 2000 indførte USA også antidumpingtold på mellem 36,53 % og 44,40 % og udligningstold på mellem 8,28 % og 31,89 % (til dels anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Indien.
(35) Den 15. marts 2002 opretholdt USA antidumpingforanstaltninger over for eksportører i 14 lande og udligningsforanstaltninger over for eksportører i 6 lande for så vidt angår varmtvalsede bredbånd. Følgende lande var berørt af disse foranstaltninger: Argentina, Brasilien, Kina, Indien, Indonesien, Japan, Kasakhstan, Nederlandene, Rumænien, Rusland, Sydafrika, Taiwan, Thailand og Ukraine. Efter indførelsen af antidumping- eller udligningsforanstaltninger er den amerikanske import af den pågældende vare fra det relevante land i alle tilfælde faldet. Desuden fandt det drastiske fald i den amerikanske import i 2001 sted i et år, hvor der ikke blot var 14 antidumpingforanstaltninger og 6 udligningsforanstaltninger i kraft over for den pågældende vare, men hvor USA også ved årets begyndelse indledte en stålundersøgelse i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act af 1974, og hvor USA midt på året gav meddelelse om en bred stålundersøgelse i henhold til sektion 202 i Trade Act af 1974.
(36) Mellem 1999 og 2001 faldt importen til USA fra 5,40 mio. tons til 2,56 mio. tons. I samme periode steg importen til Fællesskabet fra 3,8 mio. tons til 5 mio. tons, dvs. med 32 %.
(37) Kommissionen har også fastslået, at en af virkningerne af, at USA reducerede importen af varmtvalsede bredbånd til sit marked, var at øge importen til fællesskabsmarkedet. På grundlag af de foreliggende oplysninger har Kommissionen fastslået, at der er en tidsmæssig sammenhæng mellem USA's øgede og udstrakte anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen i de senere år, den dramatiske nedbringning af den amerikanske import af varmtvalsede bredbånd mellem 2000 og 2001 og stigningen i Fællesskabets import af denne vare i samme tidsrum. Fællesskabet var det vigtigste eksportmarked for varmtvalsede bredbånd i 2001. Både fællesskabsmarkedet og det amerikanske marked har de samme typer industrielle brugere. Mange af de eksportører, der er ramt af de amerikanske handelsbeskyttelsesinstrumenter, har også eksporteret til Fællesskabet i en årrække. På samme tid som den amerikanske import faldt kraftigt, voksede importen til Fællesskabet til et rekordhøjt niveau til trods for et fald i BNP-væksten, produktionen og forbruget i Fællesskabet i 2001.
(38) Denne øgede og udstrakte brug af handelsbeskyttelsesinstrumenter, hvoraf en række fandtes at være uforenelige med WTO, kunne ikke have været forudset ved afslutningen på Uruguay-runden og er en uforudset udvikling, således som det kræves i aftalen om beskyttelsesforanstaltninger.
1.3.3. Fald i importen til USA
(39) Nedenstående tabel viser importen til USA af varer henhørende under kode 7208 10, 7208 25, 7208 26, 7208 27, 7208 36, 7208 37, 7208 38 og 7208 39 (der omfatter den pågældende og lignende vare) i det harmoniserede system i perioden 1997 til 2001.
TABELPOSITION
Kilde:
Global Trade Atlas
(40) Importen til USA steg mellem 1997 og 1998 for derefter at falde tilbage til lige under 1997-niveauet i 1999. Mellem 1999 og 2000 steg den til omkring 6,4 mio. tons. Mellem 2000 og 2001 faldt importen meget kraftigt, nemlig med ca. 60 %.
(41) Faldet i importen af varmtvalsede bredbånd til USA kan primært forklares ved den direkte virkning af de i betragtning 21 til 26 omhandlede foranstaltninger på eksportører, hvis varer er blevet genstand for antidumping- og/eller udligningstold, men også ved disse foranstaltningers og undersøgelsernes indirekte afskrækkende virkninger på alle selskaber, der eksporterer den pågældende vare til USA.
(42) Nedenstående tabel viser virkningerne af bestemte antidumping- og udligningsforanstaltninger på eksporten af den pågældende vare fra bestemte lande.
TABELPOSITION
1.4. Definition af producenterne i Fællesskabet
(43) Den samlede produktion i Fællesskabet af varmtvalsede bredbånd er på omkring 68 mio. tons pr. år. Følgende stålvirksomheder i Fællesskabet samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen:
- Aceralia Corporacion Siderurgica, Spanien
- Cockerill Sambre SA, Belgien
- Arbed Sidmar NV, Belgien
- Sollac SA, Frankrig
- Stahlwerke Bremen GmbH, Tyskland
- EKO Stahl GmbH, Tyskland
- Corus Strip UK, Det Forenede Kongerige
- Corus Staal BV, Nederlandene
- Rautaruukki Oyj, Finland
- Riva Ilva SpA, Italien
- Salzgitter AG Stahl & Technologie, Tyskland
- SSAB Tunplatt AB, Sverige
- Thyssen Krupp Stahl AG, Tyskland.
(44) Disse selskaber er alle medlemmer af Foreningen af Europæiske Stålproducenter (Eurofer). De tegnede sig for omkring 91,4 % af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare og for hovedparten af produktionen i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 3, litra c) i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 519/94. De anses derfor for at være producenterne i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure.
1.5. Alvorlig skade
1.5.1. Indledning
(45) For at fastslå, om der er forvoldt EF-producenterne af den lignende vare alvorlig skade, dvs. en væsentlig samlet forværring af EF-producenternes stilling, har Kommissionen vurderet alle relevante faktorer af objektiv og kvantificerbar karakter, der har betydning for EF-producenternes situation. Særlig har Kommissionen for den pågældende vare evalueret udviklingen i produktionskapaciteten, produktionen, kapacitetsudnyttelsen, beskæftigelsen, produktiviteten, likviditeten, afkastet af den investerede kapital, den bundne anvendelse, lagrene, forbruget, salget, markedsandelen, prisen, underbuddet og rentabiliteten i årene 1997 til 2000. De relevante økonomiske oplysninger er fremlagt ved slutningen af denne vareanalyse.
(46) Undersøgelsen har påvist, at varmtvalsede bredbånd kan følge en af to klart adskilte veje. De kan enten blive solgt som varmtvalsede bredbånd eller anvendes internt til fremstilling af andre varer. Det fandtes, at omkring 69 % af de varmtvalsede bredbånd, der fremstilles af producenterne i Fællesskabet, anvendes internt (dvs. at de forarbejdes yderligere af disse producenter i en integreret proces, ofte i samme produktionslinje; dette benævnes i det følgende "bundet anvendelse"). Disse varmtvalsede bredbånd følger en intern proces med yderligere forarbejdning, for hvilken der normalt ikke udstedes fakturaer.
(47) Den resterende produktion sælges til markedspriser som varmtvalsede bredbånd til både uafhængige og forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet (i det følgende benævnt "det frie marked"). Importen af varmtvalsede bredbånd sælges også på det frie marked. De vigtigste kunder på det frie marked er uafhængige koldtvalseværker, rørproducenter, stålforsyningscentre, stålforhandlere og lagerførende selskaber. Både de varmtvalsede bredbånd, der sælges af EF-erhvervsgrenen, og importerede varmtvalsede bredbånd sælges til samme typer kunder og anvendes til samme formål. Salget af varmtvalsede bredbånd på det frie marked er genstand for udstedelse af handelsfakturaer.
(48) Det fremgik af undersøgelsen, at der er en klar sondring mellem varmtvalsede bredbånd bestemt for bundet anvendelse og varmtvalsede bredbånd bestemt for det frie marked. Varmtvalsede bredbånd, der er bestemt for bundet anvendelse, fandtes ikke at være direkte påvirket af importen. Den produktion, der var bestemt for salg, var derimod i direkte konkurrence med importen.
(49) For at give et så fuldstændigt billede som muligt af EF-producenternes situation har Kommissionen indhentet og analyseret oplysninger både om varmtvalsede bredbånd bestemt for bundet anvendelse og om samme vare bestemt for det frie marked. Fordi salget på det frie marked konkurrerer med de pågældende importerede varer, rettede Kommissionen sin opmærksomhed mod det frie marked. Den har i det omfang, det var muligt, kombineret oplysningerne om det frie og det bundne marked, men har også opdelt analysen mellem det frie marked og bundet anvendelse, hvor dette har været nødvendigt og muligt.
1.5.2. Analyse af den samlede aktivitet i forbindelse med den pågældende vare
1.5.2.1. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
TABELPOSITION
(50) Det fremgik af undersøgelsen, at der ikke var nogen væsentlige ændringer af den samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet i undersøgelsesperioden.
(51) Kapacitetsudnyttelsen var forholdsvis stabil mellem 1997 og 2000 (mellem 83,4 % og 85,9 %), men faldt med næsten 8 % i 2001 (til 79,4 %). Stålindustrien er nødt til at have en høj kapacitetsudnyttelsesgrad for at opnå fortjeneste, og dette kraftige fald i kapacitetsudnyttelsen afspejler faldet i produktionen,
1.5.2.2. Den samlede produktion i Fællesskabet
TABELPOSITION
(52) Den samlede produktion i Fællesskabet faldt mellem 1997 og 1998, men genvandt delvist terræn i 1999 og nåede et højdepunkt i 2000 svarende til den stigende efterspørgsel. I 2001 faldt produktionen, efterhånden som salget og den bundne anvendelse faldt. I denne forbindelse henvises der til analysen af importen i forbindelse med vare 5, den vigtigste af de afledte produkter.
1.5.2.3. Beskæftigelse
TABELPOSITION
(53) Beskæftigelsen i forbindelse med den pågældende vare var stort set stabil i 1997 og 1998. Den faldt med næsten 2300 (6,6 %) mellem 1998 og 1999, hvor der rapporteredes om lukning af fabrikker, men stabiliseredes i 2000. Beskæftigelsen faldt med yderligere 1400 (4,3 %) i 2001, og tabet af arbejdspladser kunne især mærkes i 2001 som følge af yderligere fabrikslukninger. Beskæftigelsen forventes at falde yderligere i 2002, og dette bekræftedes i nogen grad af lukningen af et anlæg i Det Forenede Kongerige i andet kvartal 2002.
1.5.2.4. Produktivitet
TABELPOSITION
(54) Produktionen lå stabilt på omkring 1900 tons/ansat i 1997 og 1998, inden den steg til over 2000 tons/ansat i 1999. Den forblev stabil på omtrent dette niveau i 2000 og 2001.
1.5.2.5. Likviditet
TABELPOSITION
(55) Likviditeten kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke kun for den pågældende vare selv. Denne indikator blev derfor anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er angivet ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 2000 til 2001.
1.5.2.6. Afkast af den investerede kapital
TABELPOSITION
(56) Afkastet af den investerede kapital kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke blot for selve den pågældende vare. Denne indikator blev derfor også anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er anført ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 2000 til 2001.
(57) Det blev ikke anset for relevant at analysere forbruget, salgsmængden, markedsandelen, enhedspriserne, rentabiliteten og lagrene under dette emne, fordi en fuldstændig analyse af disse indikatorer kun var relevant for det frie marked.
1.5.3. Analyse af det frie marked
1.5.3.1. Forbrug
TABELPOSITION
(58) Forbruget af varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-producenternes samlede salg på det frie marked og den samlede import af den pågældende vare til Fællesskabet som oplyst af Eurostat.
(59) Mellem 1997 og 1999 faldt forbruget i Fællesskabet med næsten 2 % fra 22,9 mio. tons til 22,5 mio. tons. Mellem 1999 og 2000 steg det med 2,8 % og nåede et højdepunkt i femårsperioden (23,2 mio. tons), inden det igen faldt med 3 % til 22,5 mio. tons i 2001. Faldet i forbruget mellem 2000 og 2001 er undersøgt under "andre faktorer" for at klarlægge, hvorvidt det bidrog til den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og i bekræftende fald i hvilken udstrækning.
1.5.3.2. Salgsmængde
TABELPOSITION
(60) Salget af den lignende vare i Fællesskabet faldt fra 19,66 mio. tons til 18,08 mio. tons mellem 1997 og 1998, inden det igen steg til 18,70 mio. tons i 1999. Mellem 1999 og 2000 faldt salget af den lignende vare igen, denne gang med 2 %. Mellem 2000 og 2001 faldt salget med yderligere 4 % og nåede et femårigt lavpunkt på 17,49 mio. tons i 2001. Dette afspejler importens stigende dominans på et marked i tilbagegang.
1.5.3.3. Markedsandel
TABELPOSITION
(61) EF-producenternes markedsandel faldt fra 85,7 % til 79 % mellem 1997 og 1998 som følge af den betydelige stigning i importen fra Sydøstasien i 1998, der var et resultat af krisen i Asien. For at genvinde det meste af denne tabte markedsandel det følgende år (1999) havde EF-producenterne intet andet valg end at reagere på de prisfald, der var affødt af importen, ved at sænke deres egne priser. Siden 1999 er EF-producenternes markedsandel imidlertid faldet betydeligt til 79,2 % i 2000 og 77,7 % i 2001. Dette demonstrerer importens voksende indtrængning på markedet i denne periode, som fandt sted til trods for, at producenterne i Fællesskabet sænkede deres priser med 8 % mellem 2000 og 2001. Kombinationen af prisfaldet og tabet af markedsandele til importen havde alvorlige følger for fællesskabsproducenternes rentabilitet som beskrevet nedenfor.
1.5.3.4. Prisen på den lignende vare og underbud
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(62) Gennemsnitsprisen på den lignende vare steg mellem 1997 og 1998, inden den i 1999 faldt til det laveste niveau i fem år, nemlig 235 EUR/ton. Priserne steg i 2000, men faldt igen (med 8 %) til 277 EUR/ton i 2001. Denne tendens bekræftes yderligere, fordi kvartalspriserne fra første kvartal 2001 til første kvartal 2002 viser et fald fra 283 EUR/ton til 254 EUR/ton i prisen på EF-varen.
(63) For at fastlægge underbuddets størrelse blev oplysninger om priserne undersøgt for sammenlignelige tidsperioder, på samme handelstrin og for salg til tilsvarende kunder. Hjemmemarkedspriserne blev i 2001 i gennemsnit underbudt med 3,9 %, jf. en sammenligning mellem de priser, der faktureredes af producenterne i Fællesskabet, og de priser, der faktureredes af producenter, som eksporterede til Fællesskabet.
(64) Kommissionen bemærker, at priserne på de importerede varer i hele undersøgelsesperioden klart lå under priserne på EF-varen. Grafen illustrerer, at den stærke stigning i lavprisimporten i 1998 tvang producenterne i Fællesskabet til at sænke deres priser i 1999, hvilket førte til en kraftig reduktion af rentabiliteten og til de tab, som EF-producenterne havde i 1999. I 2000 gjorde det øgede forbrug og mere normale markedsforhold det muligt for EF-producenterne at øge deres priser og rentabilitet. Den stærke stigning i importen i dette år førte imidlertid til prisfald i 2001. Denne stærke stigning fortsatte ind i 2001, og dens fortsatte virkninger ses i faldet i EF-varens pris.
PIC FILE= "L_2002261DA.001201.TIF
1.5.3.5. Rentabilitet
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(65) EF-producenternes rentabilitet på salget i Fællesskabet svingede betydeligt i den betragtede femårsperiode. Den laveste rentabilitet konstateredes i 1999 og den højeste i 2000. I 2001, hvor importen nåede sit højeste niveau i femårsperioden, faldt gennemsnitsprisen på importen til 254 EUR/ton, og gennemsnitsprisen på EF-varen faldt til 277 EUR/ton. Dette afspejles i det underbud på 3,9 %, der konstateredes i 2001. Dette fald i priserne førte sammen med faldet i salgsmængden til, at EF-producenternes rentabilitet faldt fra 10,8 % til - 3,1 %. Denne tendens bekræftes yderligere, fordi de kvartalsvise tal for tiden mellem første kvartal 2001 og første kvartal 2002 viser, at rentabiliteten af EF-producenternes salg på fællesskabsmarkedet faldt fra 1,1 % til - 10,9 %.
(66) Målprisunderbuddet afspejler den grad, hvormed prisen på den importerede vare er lavere end den pris, som EF-producenterne kunne forvente at opnå i en situation, hvor der ikke bliver forvoldt skade. Målprisunderbuddet blev beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris pr. ton af EF-varen. Denne pris blev beregnet ved at tage de respektive produktionsomkostninger for hver EF-vare, hvortil der blev lagt en fortjenstmargen på 8 %. Denne fortjenstmargen ansås for rimelig, da den afspejler fællesskabsproducenternes fortjeneste i en normal handelssituation, der ikke er påvirket af en pludselig stærk stigning i importen. Denne ikke-skadevoldende pris blev sammenlignet med den vejede gennemsnitspris pr. ton af den importerede vare i 2001. Forskellen mellem disse to priser blev udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, på den importerede vare og gav et målprisunderbud på 17,5 %.
1.5.3.6. Lagre
TABELPOSITION
(67) Lagerbeholdningerne faldt svagt i 1998, men steg så betydeligt i 1999 og igen (omend mere moderat) i 2000 og 2001. Væksten i lagrene mellem 1998 og 1999 faldt sammen med et fald i den bundne anvendelse og synes hovedsagelig at kunne tilskrives dette fald. Trods genrejsningen inden for den bundne anvendelse i det efterfølgende år (2000) fortsatte lagerbeholdningerne imidlertid med at vokse. De steg yderligere i 2001, idet både produktionen til salg og til bundet anvendelse faldt.
1.5.4. Analyse af bundet anvendelse
TABELPOSITION
(68) Nogle indikatorer vedrørende bundet anvendelse er angivet i globale tal, hvor den bundne anvendelse indgår i analysen af den samlede aktivitet for den pågældende vare (dvs. kapacitet og kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse og produktivitet). For så vidt angår andre faktorer, der er analyseret ovenfor i forbindelse med det frie marked, nemlig salgspriser, lagre og rentabilitet, er de modtagne oplysninger ifølge deres natur ikke egnet til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der er indhentet for det frie marked for varmtvalsede bredbånd, men der er imidlertid ikke bevis for, at det var mere rentabelt at producere med henblik på bundet anvendelse end til det frie marked. Denne analyse fokuserer derfor på produktionen til bundet anvendelse og undersøger, om udviklingstendensen her kan sammenlignes med tendensen for det frie marked og det samlede marked.
(69) Produktionen til bundne anvendelsesformål steg med næsten 700000 tons mellem 1997 og 1998, før den faldt til 44,6 mio. tons i 1999. Den bundne anvendelse steg mellem 1999 og 2000, nemlig fra 44,6 mio. tons til 46,7 mio. tons (en stigning på 4,7 %). Dette gjorde det muligt for EF-producenterne at øge den samlede produktion i 2000 trods et fald i den del af produktionen, der solgtes på det frie marked. I 2001 faldt den bundne anvendelse imidlertid. Sammen med faldet i den del af produktionen, der solgtes på det frie marked, førte dette til et fald i den samlede produktion til 62,4 mio. tons i 2001 (et fald på over 7 % i forhold til 2000).
1.5.5. Konklusion
(70) Oplysningerne viser, at mens produktionskapaciteten forblev stabil, og der var en svag stigning i produktiviteten, er udviklingen samlet set negativ for kapacitetsudnyttelse, produktion og beskæftigelse, og der kan også iagttages en negativ udvikling for likviditeten og afkastet af den investerede kapital. Samlet viser oplysningerne om det frie marked, at der på baggrund af et fald i forbruget og en forøgelse af lagrene var en negativ udvikling for salget, markedsandelen, priserne og rentabiliteten. Oplysningerne om den bundne anvendelse har vist en tilsvarende udvikling. Disse konklusioner blev støttet af analysen af de samlede aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare.
(71) Navnlig bemærker Kommissionen, at mens importen i 2001 nåede sit højeste niveau i fem år (5 mio. tons), havde EF-producenterne deres laveste salg i Fællesskabet i fem år (17,49 mio. tons), og rentabiliteten faldt hurtigt. Dette fandt sted samtidig med faldende salg på det frie marked, forbrug og priser. På denne baggrund kunne der forventes et fald i importen, men den steg i stedet for andet år i træk.
(72) Virkningerne på EF-producenterne af denne kombination af faktorer afspejles i de økonomiske indikatorer. Producenterne i Fællesskabet har tabt markedsandel, der nåede det laveste niveau i fem år i 2001. Kapacitetsudnyttelsen faldt stærkt i 2001 og med den også produktiviteten. Beskæftigelsen er også faldet og forventes at falde yderligere i 2002. Den samlede virkning af faldet i produktionen, salget i Fællesskabet og priserne var at reducere EF-producenternes rentabilitet og bringe dem i en tabsgivende situation i 2001. Denne udvikling bekræftes af det fortsatte fald i priserne og rentabiliteten mellem første kvartal 2001 og første kvartal 2002.
(73) Under hensyntagen til alle disse faktorer og navnlig analysen af aktiviteterne i forbindelse med det frie marked konkluderer Kommissionen, at EF-producenterne har lidt væsentlig skade.
1.6. Årsagssammenhæng
(74) For at undersøge, om der er en årsagssammenhæng mellem den øgede import og den alvorlige skade, og for at sikre, at skade forvoldt af andre faktorer ikke tilskrives den forøgede import, har Kommissionen foretaget sig følgende:
- de skadelige virkninger af faktorer, der anses for at forvolde skade, er blevet adskilt fra hinanden
- disse skadelige virkninger er blevet tilskrevet de faktorer, der forårsager dem, og
- efter at have tilskrevet skade til alle de tilstedeværende årsagsfaktorer har Kommissionen afgjort, hvorvidt den øgede import er en reel og betydelig årsag til væsentlig skade.
1.6.1. Virkningerne af den øgede import
(75) Markedet for varmtvalsede bredbånd er gennemsigtigt med hensyn til forsyningskilder, kunder og priser. Da varmtvalsede bredbånd i det væsentlige er en råvare, konkurrerer den pågældende vare og den lignende vare hovedsagelig på prisen.
(76) I perioden fra 1999 til 2001 steg den importens markedsandel fra 17,1 % til 22,3 %, mens EF-producenternes markedsandel faldt fra 82,9 % til 77,7 %. I samme periode steg importen fra 18,6 % til 25,8 % af den produktion, der solgtes på det frie marked. Importen er således også steget i forhold til produktionen og på EF-producenternes bekostning.
(77) For så vidt angår priserne faldt den gennemsnitlige enhedspris på den pågældende vare på EU-markedet fra 290 EUR/ton i 2000 til 254 EUR/ton i 2001. Den gennemsnitlige enhedspris på EF-varen faldt fra 301 EUR/ton til 277 EUR/ton. På dette gennemsigtige marked havde prisunderbuddet en afgørende virkning. Virkningerne for EF-producenternes indtægter af salget i Fællesskabet alene af faldet i den gennemsnitlige enhedspris på den lignende vare ville have været et fald på 8 % (440 mio. EUR) i 2001. Tages der hensyn til det samtidige fald i salgsmængden, udgør det faktiske fald i salgsindtægterne i Fællesskabet 678 mio. EUR. Faste omkostninger udgør en væsentlig del af de samlede omkostninger. Faldet i salgsindtægterne førte derfor til et uforholdsvis højere fald i fortjenesten, og fællesskabsproducenterne havde i 2001 et tab på 3,1 %. Dette fald i priserne og rentabiliteten skal desuden ses på baggrund af en række lukninger af stålværker og det deraf følgende tab af arbejdspladser.
(78) Kommissionen finder derfor, at der er en sammenhæng mellem stigningen i importen til lave priser og den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og at stigningen i importen har haft skadelige virkninger, særlig med hensyn til pristryk og faldende salg for EF-producenterne på fællesskabsmarkedet.
1.6.2. Virkninger af ændringer af forbruget
(79) Kommissionen undersøgte de skadelige virkninger af faldet i forbruget mellem 2000 og 2001. Dette fald skal ses på baggrund af den samlede udviklingstendens i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen. Forbruget faldt fra 22,9 mio. tons i 1997 til 22,5 mio. tons i 1999, men steg derefter med 634000 tons til 23,2 mio. tons i 2000, før det igen faldt omkring 677000 tons til 22,5 mio. tons i 2001.
(80) I dette særlige tilfælde finder Kommissionen, at den åbenbare stigning i forbruget i 2000 hovedsagelig skyldtes den store stigning i importen og lagerbeholdningerne i det pågældende år. Tendensbevægelserne giver derfor et mere korrekt billede. Selv om forbruget faldt mellem 2000 og 2001, faldt det samlet set med 442000 tons eller 2 % i løbet af femårsperioden. Dette svarer til et gennemsnitligt fald på 0,4 % om året.
(81) Ved undersøgelsen af dette spørgsmål i dette særlige tilfælde må der tages hensyn til alle markedsdeltagernes reaktion på den faldende tendens i forbruget. I denne forbindelse konstateredes det, at selv om EF-producenterne var tvunget til at reducere salget i Fællesskabet med omkring 900000 tons i 2001 i forhold til 2000, steg importen kraftigt. Der konstateredes ingen økonomisk begrundelse, der kunne forklare den stærke stigning i importen. Ingen eksportører hævdede f.eks., at dette skyldtes lavere produktionsomkostninger.
(82) For så vidt angår prisvirkningen burde et fald i forbruget på kun 0,4 % pr. år ikke normalt føre til betydelige prismæssige virkninger, hvis produktionen hurtigt afpasses markedets behov. I denne forbindelse synes EF-producenterne at have reageret ved at begrænse både produktionen og salget i højere grad, end det var nødvendigt for at være i overensstemmelse med faldet i forbruget.
(83) Ligeledes ville de skadelige virkninger som følge af lave priser også blive holdt i ave, hvis pristrykket reduceres. Den vigtigste faktor her er fortjenesten, hvor ethvert fald ville være blevet minimeret, hvis priserne ikke var faldet betydeligt. Det er derfor rimeligt at konkludere, at hvis der ikke havde været en stærk stigning i importen til lave priser, ville faldet i forbruget ikke have ført til et betydeligt fald i fortjenesten.
(84) Selv om alle markedsdeltagerne havde handlet ansvarligt og justeret deres produktion, ville EF-producenterne ikke desto mindre stadig have haft et mindre salg. Forbruget i 2001 var på samme niveau som i 1999 (dvs. 22,5 mio. tons). I 2000 steg forbruget med 600000 tons, men faldt så igen til 1999-niveauet i 2001. EF-producenternes salg faldt imidlertid med 350000 tons i 2000 i forhold til 1999 trods den enorme stigning i forbruget. Samtidig steg importen i 2000 med 1 mio. tons i forhold til 1999. Importen dækkede derfor hele stigningen i forbruget og betydeligt mere. I 2001 faldt forbruget til 1999-niveauet, og EF-producenternes salg faldt med omkring 900000 tons, mens importen vedblev med at stige. EF-producenternes salgsnedgang skulle have været på omkring 70000 tons om året, jf. tendensen i faldet i forbruget.
(85) Af ovennævnte årsager konkluderes det derfor, at der er en signifikant, men ikke væsentlig forbindelse mellem faldet i forbruget og de skadelige virkninger, der er iagttaget.
1.6.3. Virkninger af ændringer af den bundne anvendelse
(86) Kommissionen har også undersøgt virkningerne af udviklingen i den bundne anvendelse af varmtvalsede bredbånd. Denne var mere eller mindre stabil mellem 1997 og 1999 (44,6 mio. tons), men steg betydeligt i 2000 (46,7 mio. tons) og faldt så i 2001 (42,8 mio. tons) Tendensfaldet var på omkring 2 mio. tons i løbet af perioden. Kommissionen bemærkede, at dette fald svarede til markedsvilkårene for halvfabrikata og færdigvarer.
(87) De yderligere oplysninger, der blev indhentet om den bundne anvendelse, er ifølge deres karakter ikke egnet til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der blev indhentet om det frie marked for varmtvalsede bredbånd, men der er imidlertid ikke bevis for, at det var mere rentabelt at producere for bundet anvendelse end til det frie marked.
(88) Faldet i den bundne anvendelse har således haft skadelige følger for produktionen, hvilket igen har påvirket kapacitetsudnyttelse og i sidste ende rentabiliteten. Det pris- og indtægtsfald, som EF-producenterne har været udsat for på det frie marked, var imidlertid forårsaget af lavprisimporten og havde ingen eller kun begrænset forbindelse med faldet i den bundne anvendelse.
1.6.4. Virkninger af ændringer af eksportresultaterne
(89) Kommissionen undersøgte også virkningerne af et fald i eksporten.
TABELPOSITION
(90) Mellem 1997 og 1999 faldt EF-producenternes eksport af varmtvalsede bredbånd fra 2,54 mio. tons til 1,9 mio. tons. Eksporten var forholdsvis stabil mellem 1999 og 2001, idet den faldt i 2000 og steg svagt i 2001. I løbet af femårsperioden faldt eksporten med omkring 580000 tons, selv om størstedelen af dette fald fandt sted mellem 1997 og 1999. Siden 1999 har eksporten været stabil. I den seneste periode mellem 2000 og 2001 har den derfor ikke bidraget til nogen skadelig virkning. Da skaden som følge af et fald i eksporten hovedsagelig fandt sted i den første del af femårsperioden, må den i denne forbindelse anses for mindre betydningsfuld, end hvis den havde fundet sted i en senere del af femårsperioden.
(91) Af ovennævnte årsager konkluderes det, at der er en vis forbindelse mellem faldet i eksporten og de skadelige virkninger, der konstateredes i den tidligere del af femårsperioden.
1.6.5. Virkninger af overskudskapacitet
(92) Kommissionen har yderligere undersøgt, om overskudskapacitet hos fællesskabsproducenterne kan have haft skadelige virkninger. Der var ingen væsentlige ændringer af den samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet i undersøgelsesperioden, og kapacitetsudnyttelsen lå hele tiden på over eller ganske svagt under 80 %. Der blev derfor ikke iagttaget nogen forbindelse mellem kapaciteten og de skadelige virkninger.
1.6.6. Virkninger af omstrukturering
(93) Kommissionen undersøgte yderligere de skadelige virkninger af den omstrukturering, som producenterne i Fællesskabet har gennemført i de senere år. I denne forbindelse bemærkes det, at omstrukturering generelt vil medføre omkostninger på kort sigt, f.eks. til fratrædelsesordninger, opkøb osv., men at disse omkostninger opvejes af effektivitetsforbedringer på mellemlang sigt. I betragtning af den igangværende omstruktureringsproces vil dette betyde, at løbende kortfristede omkostninger (selv hvis de fandtes at være begrænsede) havde indvirkning på omkostningsstrukturen.
1.6.7. Fordeling af de skadelige virkninger
(94) Den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, havde hovedsagelig form af faldende salg og voksende finansielle tab. Kommissionen fastslog, at fire faktorer udover væksten i importen bidrog til skaden: faldende forbrug, faldende bundet anvendelse, faldende eksport og igangværende rationaliseringsbestræbelser.
(95) For det første var der et mindre fald i forbruget på omkring 0,4 % pr. år, selv om dette fald var mere udtalt i 2001 end i 2000. Importen udviklede sig imidlertid slet ikke i overensstemmelse med dette forbrugsmønster, og Kommissionen finder, at det begrænsede fald i forbruget ikke spillede en væsentlig rolle hverken med hensyn til mængde eller pris.
(96) For så vidt angår faldet i den bundne anvendelse, der især blev iagttaget mellem 2000 og 2001, har det hovedsagelig haft en negativ indflydelse med hensyn til mængde. Det har derfor ingen væsentlig forbindelse med det fald i priser og indtægter, som EF-producenterne har lidt på det frie marked.
(97) Kommissionen undersøgte også faldet i EF-producenternes eksport i løbet af femårsperioden. Der var et fald i den første del af femårsperioden. I den seneste del af perioden, hvor der var tale om alvorlig skade, var eksporten imidlertid stabil. Udviklingen i eksporten havde derfor betydelig mindre virkning for EF-producenterne i perioden 2000/01 end stigningen i importen.
(98) For så vidt angår virkningerne af de igangværende rationaliseringsbestræbelser finder Kommissionen ligeledes, at virkningerne på EF-producenternes omkostningsstruktur ikke er væsentlig, især ikke sammenlignet med de prismæssige virkninger af lavprisimporten.
(99) Kommissionen bemærkede, at faldet i EF-producenternes salgsmængde, salgspriser og rentabilitet hovedsagelig skyldtes stigningen i importen, der ikke blot voksede meget hurtigere end stigningen i forbruget i 2000, men som fortsatte med at vokse samtidig med faldet i forbruget i 2001.
1.6.8. Konklusion
(100) Efter at de skadelige virkninger af de øvrige kendte faktorer er blevet undersøgt og adskilt fra hinanden og fra de skadelige virkninger af den forøgede import, og efter at det er sikret, at den af andre faktorer forvoldte skade ikke tilskrives importen, kan det konkluderes, at der er en reel og betydelig forbindelse mellem den forøgede import og den væsentlige skade, som er forvoldt EF-producenterne.
1.7. Yderligere udvikling
(101) Kommissionen har desuden analyseret en række faktorer, der gør det berettiget at konkludere, at den alvorlige skade, som er forvoldt EF-producenterne, kan forventes at blive betydeligt værre, hvis importen fortsætter på sit nuværende niveau eller stiger.
1.7.1. De amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(102) Det skal erindres, at USA den 5. marts 2002 indførte beskyttelsesforanstaltninger mod visse stålprodukter, herunder varmtvalsede flade produkter af kulstofholdigt stål. Disse foranstaltninger trådte i kraft den 20. marts 2002 og består af en stigning i tolden på importen til USA på 30 % af værdien i det første år, 24 % i det andet år og 18 % i det tredje år. Foranstaltningerne finder de ikke anvendelse på Canada, Israel, Jordan og Mexico og en række lande, der er angivet som udviklingslande.
1.7.2. Omledning af handelen som følge af amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(103) Kommissionen undersøgte de sandsynlige virkninger af de amerikanske foranstaltninger ved at analysere situationen for de vigtigste lande, der eksporterede til USA.
(104) I 2001 importerede USA 2562747 tons varer tariferet under de samme HS-koder som den pågældende vare. De vigtigste eksportører af disse varer til USA var Nederlandene (13 % - 340000 tons), Frankrig (13 % - 320000 tons), Korea (11 % - 270000 tons), Canada (9 % - 240000 tons), Tyrkiet (9 % - 230000 tons), Mexico (9 % - 230000 tons) og Australien (9 % - 230000 tons). Indien, Kina, Taiwan, Indonesien, Thailand, Ukraine, Rusland, Sydafrika, Brasilien, Tyskland og Japan har også været vigtige leverandører til det amerikanske marked i de senere år.
(105) Den samlede eksport til USA i 2001 fra lande, der er påvirket af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger (undtagen producenter i Fællesskabet og i de lande, der ikke er omfattet af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, for så vidt som de vedrører disse varer), udgjorde omkring 1 mio. tons. Visse produkter fremstillet af visse leverandører er også fritaget fra de amerikanske foranstaltninger, men de pågældende mængder anses ikke for betydelige.
(106) Kommissionen undersøgte derefter sandsynligheden af, at den begrænsede adgang til det amerikanske marked som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger ville føre til øget eksport til Fællesskabet. Kommissionen undersøgte situationen i forbindelse med de samarbejdsvillige eksporterende producenters kapacitet. Det konstateredes, at de havde øget deres kapacitet fra et niveau på ca. 123 mio. tons mellem 1997 og 1999 til 140,4 mio. tons i 2001. Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter gav udtryk for, at de påtænkte at reducere deres kapacitet i umiddelbar fremtid, eller at de ville begrænse produktionen i lyset af de amerikanske foranstaltninger.
(107) De fleste angav, at de ville opveje eventuelle indskrænkninger i deres eksport til USA ved at sælge mere på deres hjemmemarkeder, men denne erklæring blev fremsat på baggrund af uændret eller faldende forbrug på disse markeder. I denne forbindelse er det meget usandsynligt, at disse producenter kan øge salget nævneværdigt på deres hjemmemarkeder. Det er heller ikke sandsynligt, at de kan øge salget på andre eksportmarkeder, da producenterne på de fleste af disse markeder allerede lider under den betydelige lukning af det amerikanske marked, og der er ingen tegn på, at der på kort og mellemlang sigt vil være et væsentligt øget forbrug på disse markeder, der kan muliggøre en vækst i importen.
(108) Uden endelige foranstaltninger vil der derfor kunne ske en handelsomledning af omkring 1 tons varer til Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger. Dette niveau vil muligvis ikke blive nået, bl.a. på grund af de nuværende høje hjemmemarkedspriser i USA, der kan føre til en noget større import end forventet til trods for tolden på 30 %, og fordi producenter i tredjelande muligvis vil være i stand til delvist at opveje tabet af det amerikanske marked ved at øge salget på deres hjemmemarkeder. Dette kan i særlig grad være tilfældet for de lande, der har truffet beskyttelsesforanstaltninger for at modvirke de amerikanske foranstaltninger. Producenterne kan også øge deres lagerbeholdninger for en tid.
(109) Der vil imidlertid stadig være et meget betydeligt potentiale for øget eksport til Fællesskabet. Den stigning, der fandt sted i 2001, havde mange stadig eksisterende årsager, som allerede er angivet i skadesanalysen, og som kan forventes at fortsætte med at få importen til at vokse. Der er nu desuden et nyt element, nemlig de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, der klart efterlader en betydelig produktion, som producenterne er stærkt presset for at finde købere til. Under disse omstændigheder kan det med rimelighed antages, at hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, vil den mindste handelsomledning fra det amerikanske marked, der vil finde sted, være på mellem 25 % og 50 % af den ovenfor beregnede mængde (1 mio. tons). Den vil efter al sandsynlighed være større, men det vil være fornuftigt at basere denne analyse på et konservativt skøn.
(110) Det er også relevant, at det vigtigste eksportmarked for varmtvalsede bredbånd i 2001 var Fællesskabet (5 mio. tons). Dette skal sammenlignes med Korea (4,2 mio. tons), USA (2,6 mio. tons), Kina (2,3 mio. tons), Japan (1,7 mio. tons) og Tyrkiet (1,6 mio. tons). Dette afspejler, at Fællesskabet har været, og efter de nylige foranstaltninger stadig er, et af de mest åbne markeder i verden. Euroens stigning i forhold til dollaren og andre vigtige valutaer i den senere tid gør på kort og mellemlang sigt importerede varer mere attraktive i forhold til varer fremstillet i Fællesskabet.
1.7.3. Begrænsning af Fællesskabets eksport som følge af de amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(111) En umiddelbar virkning af de amerikanske foranstaltninger har været en kraftig begrænsning af Fællesskabets eksport af varmtvalsede bredbånd til USA. Indførelsen af en værditold på 30 % vil stort set standse denne eksport, selv om den muligvis vil fortsætte i små mængder som følge af de nuværende høje priser i USA, der kan føre til, at det er værd at betale told for i det mindste at sælge overskydende lagerbeholdninger. Det anslås efter i muligt omfang at have taget hensyn til lukningen af det amerikanske marked efter indførelsen af foranstaltninger, at Fællesskabets eksport til USA, der var på omkring 820000 tons i 2001, vil falde betydeligt som følge af de amerikanske foranstaltninger.
(112) Det er også sandsynligt, at Fællesskabets eksport til andre markeder også vil falde, fordi alle producenter på verdensplan vil finde det vanskeligere at eksportere på grund af såvel de amerikanske foranstaltninger som de foranstaltninger, som andre tredjelande og Fællesskabet træffer for at undgå omledning til deres egne markeder.
1.7.4. Projicerede virkninger af de amerikanske foranstaltninger
(113) Kommissionen har vurderet de mulige virkninger for EF-producenterne, hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, og af omledningen af handelen som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger og disse foranstaltningers virkning på Fællesskabets eksport. I denne forbindelse fandt Kommissionen, at hvis Fællesskabet ikke indfører beskyttelsesforanstaltninger, vil importen uvægerligt stige betydeligt med det resultat, at EF-erhvervsgrenens situation vil blive meget kraftigt forværret. I betragtning af EF-producenternes meget udsatte situation vil enhver væsentlig forøgelse af importen have meget alvorlige konsekvenser. Den forventede stigning på mellem 250000 og 500000 tons vil omgående føre til et yderligere betydeligt salgstab for EF-producenterne, og dette reducerede salg vil meget hurtigt have alvorlige negative følger for de øvrige indikatorer for erhvervsgrenens tilstand.
(114) Det fortsatte fald i Fællesskabets eksport vil også i væsentlig grad forværre EF-producenternes situation. Det anslås, at Fællesskabets eksport siden indførelsen af de amerikanske foranstaltninger er faldet kraftigt, og denne situation forventes at vare ved eller endda at forværres i de kommende måneder.
(115) Den forventede stigning i importen og det forventede fald i eksporten fra Fællesskabet vil i betydelig grad forværre EF-erhvervsgrenens situation med hensyn til alle de faktorer, der allerede er undersøgt ved fastlæggelsen af, at der forekom væsentlig skade. Der vil straks ske et yderligere stærkt fald i salget og priserne med deraf følgende negative virkninger for produktionen, øgede enhedsomkostninger og øgede tab. De samlede negative virkninger vil blive stærkt forværret af, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade som følge af de senere års stigende import.
1.7.5. Konklusion
(116) Under behørig hensyntagen til, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade, er det rimeligt at konkludere, at den sandsynlige yderligere betydelige stigning i importen uden endelige foranstaltninger i væsentlig grad vil forværre EF-producenternes situation. Denne situation vil desuden blive forværret af et betydeligt fald i eksporten fra Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger.
Vare 1
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
2. VARE 2 - ULEGEREDE VARMTVALSEDE PLADER
2.1. Den pågældende vare og den lignende eller direkte konkurrerende vare
2.1.1. Den pågældende vare
(117) Den pågældende vare er visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, ikke i oprullet stand, kun varmtvalset
- med reliefmønster, eller
- i andre tilfælde, af tykkelse 4,75 mm og derover, men ikke over 10 mm, og af bredde ikke over 2050 mm, ikke valset på fire flader eller i en lukket valsekaliber, af bredde ikke over 1250 mm, eller
- i andre tilfælde, af tykkelse 3 mm og derover, men ikke over 4,75 mm, ikke valset på fire flader eller i en lukket valsekaliber, af bredde ikke over 1250 mm og af tykkelse 4 mm og derover, eller
- i andre tilfælde, af tykkelse under 3 mm
(i det følgende benævnt "varmtvalsede plader"). Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode 7208 40 10, 7208 40 90, 7208 52 99, 7208 53 90, 7208 54 10 og 7208 54 90.
(118) Varmtvalsede plader fremstilles almindeligvis på stålværker ved varmtvalsning af stålhalvfabrikata efter den endelige valsning eller efter bejdsning eller gennemløbsglødning.
(119) Selv om hver KN-kode svarer til en identificerbar type af varmtvalsede plader, fandtes det, at de alle har identiske eller lignende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Alle typer varmtvalsede plader udgør derfor en enkelt vare, der henhører under de ovenfor anførte relevante KN-koder.
2.1.2. Lignende eller direkte konkurrerende varer
(120) Kommissionen har undersøgt, om den af fællesskabsproducenterne fremstillede vare (i det følgende benævnt "lignende vare") er varer, der ligner den pågældende importerede vare. I løbet af undersøgelsen modtog Kommissionen henvendelser fra visse store eksportører og importører af varmtvalsede plader, der påstod, at visse typer varmtvalsede plader, der blev importeret til Fællesskabet, ikke blev fremstillet af producenterne i Fællesskabet og derfor ikke burde anses for at "ligne" den pågældende vare.
(121) Kommissionen foretog en grundig undersøgelse af disse henvendelser og tog navnlig følgende undersøgelsesresultater i betragtning:
a) den importerede vare og EF-varen havde samme toldmæssige internationale tarifering. De havde desuden samme eller tilsvarende fysiske egenskaber, såsom sammensætning, størrelse, form og konsistens, og blev fremstillet i henhold til internationalt anerkendte standarder
b) den importerede vare og EF-varen solgtes gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, og oplysninger om priser var alment tilgængelige (f.eks. offentliggøres oplysninger om priserne i fagtidsskrifter såsom Metal Bulletin og Steel Weekly), og den pågældende vare og EF-producenternes vare konkurrerer hovedsagelig på prisen
c) den importerede vare og EF-varen kunne begge benyttes til samme eller tilsvarende endelige anvendelsesformål, og de var derfor i vidt omfang alternative varer eller substitutter og kunne let udskiftes
d) forbrugerne opfattede både den importerede vare og EF-varen som alternative midler til at udføre bestemte funktioner for at opfylde et bestemt behov eller ønske, og i denne forbindelse var de forskelle, der identificeredes af eksportøren eller importøren, blot mindre variationer, der var fremstillet for en bestemt kunde.
(122) Kommissionen har konkluderet, at trods de påståede tekniske forskelle i varernes egenskaber og kvalitet, der er angivet i disse henvendelser, er den importerede vare og EF-varen "lignende eller direkte konkurrerende" varer.
2.2. Øget import
(123) Kommissionen har undersøgt, om den pågældende vare importeres til Fællesskabet i en så øget mængde - enten absolut eller i forhold til produktionen i Fællesskabet - og/eller på sådanne vilkår eller betingelser, at der forvoldes EF-producenterne alvorlig skade. I denne forbindelse har Kommissionen fokuseret på importen af den pågældende vare i den seneste periode, for hvilken der forelå oplysninger i absolutte tal og i forhold til den til salg beregnede produktion (ikke indbefattet til "bundet anvendelse") og den samlede produktion. Nedenstående tabel viser udviklingen i importen i absolutte tal og i forhold til den EF-produktion, der var bestemt for salg, og til den samlede produktion i Fællesskabet (herunder til bundet anvendelse) for hvert af årene mellem 1997 og 2001.
Vare 2
Ulegerede varmtvalsede plader
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(124) I perioden før krisen i Asien(6) lå importen mere eller mindre konstant på ca. 400000 tons (387176 tons i 1996, 417598 tons i 1997). Som følge af krisen i Asien steg importen imidlertid med 22 % mellem 1997 og 1998, mens gennemsnitsprisen faldt med næsten 6 %. Den samlede produktion i Fællesskabet og den til salg bestemte produktion steg også i 1998, således at importen steg fra 22,9 % til 25,8 % i forhold til den til salg bestemte produktion, mens den steg fra 19 % til 21,2 % i forhold til den samlede produktion. Kommissionen finder imidlertid, at importniveauet i 1998 ikke var repræsentativt på grund af de asiatiske producenters yderst lave priser og den deraf følgende tilstrømning af importerede varer.
(125) Efterhånden som virkningerne af krisen i Asien begyndte at aftage, faldt importen i det følgende år med omkring 7 %, selv om den stadig var højere i absolutte tal end i 1997. I relative tal (i forhold til den del af produktionen, der var bestemt for salg, og den samlede produktion) vendte importen omtrent tilbage til 1997-niveauet, omend dens priser fortsat var lave.
(126) Mellem 1999 og 2000 steg importen fra 477067 tons til 533107 tons, altså med 56000 tons eller 12 %. I samme periode faldt den til salg bestemte produktion med over 14 % fra 2,16 mio. tons til 1,85 mio. tons. Importen steg derfor fra 22,1 % til 28,9 % i forhold til den til salg bestemte produktion, hvilket var en stigning på 30 %. Som følge af faldet i den til salg bestemte produktion og en stigning i den bundne anvendelse faldt den samlede produktion i Fællesskabet fra 2,58 mio. tons til 2,32 mio. tons. Importen steg fra 18,5 % til 23 % af den samlede produktion.
(127) Mellem 2000 og 2001 steg importen til 572133 tons (en yderligere stigning på omkring 39000 tons eller 7,3 %). I 2001 faldt den til salg bestemte produktion med yderligere 3 % til 1,79 mio. tons, således at importen steg med 11 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked. Den samlede produktion i Fællesskabet faldt også i 2001 (med 133000 tons eller 6 %), hvilket afspejlede et fald i produktionen til bundet brug og i den del af produktionen, der blev solgt på det frie marked, således af stigningen i importen i forhold til den samlede produktion udgjorde 14 %.
(128) Prisen på den pågældende vare faldt mellem 1997 og 1998 og forblev trykket i 1999. Faldet i 1998 og det fortsatte pristryk i 1999 synes at skyldes krisen i Asien. Priserne steg med 24 % til 305 EUR/ton i 2000, men faldt med 25 % i 2001. Kommissionen bemærker, at selv om priserne steg i 2000, fortsatte væksten i den importen (såvel absolut som i forhold til produktionen) i 2001 på en baggrund med stærkt faldende priser. Gennemsnitsprisen på importen faldt fra 305 EUR/ton i 2000 til 229 EUR/ton i 2001. Kommissionen bemærker også, at den yderligere stigning i importen til Fællesskabet fandt sted på et tidspunkt, hvor euroen var forholdsvis svag i forhold til dollaren, og hvor priserne i USA på varmtvalsede plader lå 30 % til 40 % højere end prisen på denne vare i Fællesskabet.
2.2.1. Glidende gennemsnit over to år
(129) For at fastlægge den underliggende tendens i importens udvikling mellem 1997 og 2001 og for at afgøre, om den nylige stigning i importen er udtryk for en etableret tendens, benyttede Kommissionen glidende gennemsnit over to år. De viser, at selv om importen mellem 1997/98 og 1999/2000 i alle toårsperioder svingede mellem 464319 tons og 505087 tons (dvs. 484703 tons +/- 4 %), steg den mellem 1999/2000 og 2000/01 med over 9 % fra 505087 tons til 552620 tons.
2.2.2. Importens markedsandel
(130) Importens markedsandel steg svagt mellem 1997 og 1998, inden den faldt til 19,3 % i 1999, hvilket udgør et mindre fald i forhold til 1997. I 2000 og 2001 steg importens markedsandel betydeligt til 24 % og derefter til 25,9 % - stigninger på henholdsvis 24 % og 8 %.
2.2.3. Konklusion
(131) Importen steg stærkt i 1998, men Kommissionen finder, at denne stigning var ekstraordinær og ikke kan anses for at være et led i den normale importudvikling. Dette afspejles også af, at importen faldt i 1999. Hvis der ikke tages hensyn til 1998, havde importen en årlig vækstrate mellem 1997 og 1999 på 7 % i absolutte tal (og var negativ i forhold til den samlede produktion og til den til salg beregnede produktion). Mellem 1999 og 2000 havde importen derimod en årlig vækstrate på 12 % i absolutte tal (24 % i forhold til den samlede produktion i Fællesskabet og 28 % i forhold til den produktion, der var bestemt for salg). Ved hver målemetode havde importen en højere vækstrate mellem 1999 og 2000 end i den tidligere periode, og selv om den havde nået et højdepunkt i 2000, fortsatte den med at vokse hurtigere mellem 2000 og 2001 end i perioden fra 1997 til 1999. Det skal bemærkes, at det høje importniveau i henhold til udnyttelsen af det kontingent, der blev fastsat i den foreløbige fase, synes at blive bekræftet for 2002.
(132) At nylige stigninger i importen ikke kan tilskrives etablerede tendenser i importniveauer fremgår af udviklingen i det glidende toårige gennemsnit for importen i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen.
(133) Det konkluderes, at stigningerne i den senere tid kan anses for at være pludselige, kraftige og betydelige i forhold til udviklingen i tidligere år, især når det tages i betragtning, at stigningen i importen i 1998 må anses for at være urepræsentativ.
2.3. Uforudset udvikling
2.3.1. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen
(134) Som reaktion på krisen i Asien har USA, der tegner sig for omkring en ottendedel af verdens stålforbrug, siden 1998 gjort øget brug af instrumenter til beskyttelse af handelen i stålsektoren for at beskytte amerikanske producenter mod konkurrence. Der er truffet afgørelse om en række af disse foranstaltninger i WTO, og nogle af de benyttede metoder er blevet erklæret uforenelige med WTO. Ikke desto mindre er mange af de foranstaltninger, der fortsat er i kraft, baseret på de samme metoder.
(135) Nedenstående tabel viser det årlige antal endelige afgørelser om antidumping- og udligningstold, som USA har truffet for stålsektoren som helhed mellem 1997 og 2001, og illustrerer den øgede aktivitet i de seneste tre år.
TABELPOSITION
(136) I løbet af 2001 gav USA også meddelelse om yderligere bredt baserede tiltag i stålsektoren. I januar 2001 indledte USA en undersøgelse af stål i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act of 1974. I juli 2001 bekendtgjorde USA's International Trade Commission (ITC), at der ville blive foretaget en bred stålundersøgelse i henhold til sektion 202 i Trade Act of 1974, og i december anbefalede ITC beskyttelsesforanstaltninger for et bredt udvalg af stålprodukter.
(137) Disse tiltag, der kulminerede i de beskyttelsesforanstaltninger, der blev bekendtgjort af USA den 5. marts 2002, har haft en stadig mere afdæmpende virkning på importen af stålprodukter til USA og førte til et fald i den amerikanske stålimport på 33 % mellem 1998 og 2001. Navnlig havde beskyttelsesproceduren, der havde været drøftet i flere måneder, inden den blev indledt, en begrænsende virkning på importen til USA på grund af den usikkerhed, den skabte for de erhvervsdrivende. Det er den største kommercielle beskyttelsesaktion, der nogen siden er blevet indledt af et WTO-medlem, idet den vedrører import til en værdi af omkring 17 mia. USD.
2.3.2. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen - i relation til den pågældende vare
(138) Mellem 1999 og 2001 indførte USA 19 antidumpingforanstaltninger med høj told (herunder en suspensionsaftale) og 10 udligningstoldforanstaltninger i forbindelse med varmtvalset stål og plader (der er den amerikanske varekategori, der omfatter varmtvalsede plader). Navnlig indførte USA i februar 1999 antidumpingtold på mellem 10,78 % og 67,14 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Japan og antidumping- og udligningstold på mellem 10,21 % og 52,14 % (til dels anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Indonesien. I juli 1999 indførte USA antidumpingtold på mellem 41,27 % og 42,12 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Brasilien. I september 2000 indførte USA antidumpingtold og udligningstold på mellem 40,6 % og 44,59 % (til dels anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Argentina. I november 2000 indførte USA antidumpingtold på mellem 64,20 % og 90,83 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. I november 2000 indførte USA antidumpingtold og udligningstold på mellem 8,28 % og 44,4 % (til dels anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Indien.
(139) Den 15. marts 2002 opretholdt USA antidumpingforanstaltninger over for eksportører i 17 lande og udligningsforanstaltninger over for eksportører i 9 lande for så vidt angår varmtvalsede plader. Følgende lande var berørt af disse foranstaltninger: Argentina, Brasilien, Kina, Indien, Indonesien, Japan, Kasakhstan, Nederlandene, Rumænien, Rusland, Sydafrika, Taiwan, Thailand og Ukraine. Efter indførelsen af antidumping- eller udligningsforanstaltninger er den amerikanske import af den pågældende vare fra det relevante land i alle tilfælde faldet. Desuden fandt det drastiske fald i den amerikanske import i 2001 sted i et år, hvor der ikke blot var 19 antidumpingforanstaltninger og 10 udligningsforanstaltninger i kraft over for den pågældende vare, men hvor USA også ved årets begyndelse indledte en stålundersøgelse i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act af 1974, og hvor USA midt på året gav meddelelse om en bred stålundersøgelse i henhold til sektion 202 i Trade Act af 1974.
(140) Mellem 1999 og 2001 faldt importen til USA fra 6,61 mio. tons til 3,63 mio. tons. I samme periode steg importen til Fællesskabet af varmtvalsede plader fra 477067 tons til 572133 tons, dvs. med 20 %.
(141) Kommissionen har også fastslået, at en af virkningerne af, at USA reducerede importen af varmtvalsede plader til sit marked, var at øge import af denne vare til EU-markedet. På grundlag af de foreliggende oplysninger har Kommissionen fastslået, at der er en tidsmæssig sammenhæng mellem USA's øgede og udstrakte anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen i de senere år, det dramatiske fald i den amerikanske import af varmtvalsede plader mellem 2000 og 2001 og stigningen i Fællesskabets import af varmtvalsede plader i samme tidsrum. Fællesskabet var et vigtigt eksportmarked for varmtvalsede plader i 2001. Både fællesskabsmarkedet og det amerikanske marked har de samme typer industrielle brugere. Mange af de eksportører, der er ramt af de amerikanske handelsbeskyttelsesinstrumenter, har også eksporteret til Fællesskabet i en årrække. På samme tid som den amerikanske import faldt kraftigt, voksede importen til Fællesskabet til et rekordhøjt niveau til trods for et fald i BNP-væksten, produktionen og forbruget i Fællesskabet i 2001.
(142) Denne øgede og udstrakte brug af handelsbeskyttelsesinstrumenter, hvoraf en række fandtes at være uforenelige med WTO, kunne ikke have været forudset ved afslutningen på Uruguay-runden og er en uforudset udvikling, således som det kræves i aftalen om beskyttelsesforanstaltninger.
2.3.3. Fald i importen til USA
(143) Nedenstående tabel viser importen til USA fra 1997 til 2001 af de varer, der af USA kategoriseres som varmtvalset stål (herunder oprullede plader) og varmtvalsede plader (herunder plader, der er tilskåret efter mål, og pletterede plader). Varmtvalsede plader tariferes inden for disse amerikanske varekategorier.
TABELPOSITION
Kilde:
Global Trade Atlas
(144) Importen til USA steg mellem 1997 og 1998 for derefter at falde tilbage til lige under 1997-niveauet i 1999. Mellem 1999 og 2000 steg den til omkring 7,6 mio. tons. Mellem 2000 og 2001 faldt importen imidlertid med over 52 % til 3,6 mio. tons.
(145) Faldet i importen af varmtvalsede plader til USA kan primært forklares ved den direkte virkning af de ovenfor omhandlede foranstaltninger på eksportører, hvis varer er blevet genstand for antidumping- og/eller udligningstold, men også ved disse foranstaltningers og undersøgelsernes indirekte afskrækkende virkninger på alle selskaber, der eksporterer den pågældende vare til USA.
(146) Nedenstående tabel belyser virkningerne af bestemte antidumping- og udligningsforanstaltninger på eksporten til USA af varmtvalset stål (herunder oprullede plader) og varmtvalsede plader (herunder plader, der er tilskåret efter mål, og pletterede plader) fra visse lande.
TABELPOSITION
2.4. Definition af producenterne i Fællesskabet
(147) Den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare er på omkring 2,4 mio. tons pr. år. Følgende stålvirksomheder i Fællesskabet samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen:
- Cockerill Sambre SA, Belgien
- Sidmar NV, Belgien
- Sollac SA, Frankrig
- EKO Stahl GmbH, Tyskland
- Corus Strip UK, Det Forenede Kongerige
- Corus Staal BV, Nederlandene
- Rautaruukki Oyj, Finland
- Riva Ilva SpA, Italien
- Salzgitter AG Stahl & Technologie, Tyskland
- SSAB Tunnplat AB, Sverige
- Thyssen Krupp Stahl AG, Tyskland
- Voest Alpine Stahl GmbH, Østrig.
(148) Disse selskaber er alle medlemmer af Foreningen af Europæiske Stålproducenter (Eurofer). De tegnede sig for omkring 93 % af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare og for hovedparten af produktionen i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 3, litra c) i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 519/94. De anses derfor for at være producenterne i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure.
2.5. Alvorlig skade
2.5.1. Indledning
(149) For at fastslå, om der er forvoldt EF-producenterne af den lignende vare alvorlig skade, dvs. en væsentlig forværring af EF-producenternes stilling, har Kommissionen vurderet alle relevante faktorer af objektiv og kvantificerbar karakter, der har betydning for EF-producenternes situation. Særlig har Kommissionen for den pågældende vare evalueret udviklingen i produktionskapaciteten, produktionen, kapacitetsudnyttelsen, beskæftigelsen, produktiviteten, likviditeten, afkastet af den investerede kapital, den bundne anvendelse, lagrene, forbruget, salget, markedsandelen, prisen, underbuddet og rentabiliteten i årene 1997 til 2001. De relevante økonomiske oplysninger er fremlagt ved slutningen af denne vareanalyse.
(150) Undersøgelsen har påvist, at den pågældende vare kan følge en af to klart adskilte veje. Enten sælges den, eller den anvendes internt til fremstilling af andre varer. Det fandtes, at omkring 17 % af den pågældende vare, der fremstilles af producenterne i Fællesskabet, anvendes internt (dvs. at den forarbejdes yderligere af disse producenter i en integreret proces, ofte i samme produktionslinje; dette benævnes i det følgende "bundet anvendelse"). Disse varer følger en intern proces med yderligere forarbejdning, for hvilken der ikke normalt udstedes fakturaer.
(151) Den resterende produktion sælges til markedspriser på fællesskabsmarkedet (i det følgende benævnt "det frie marked"). Importen af den pågældende vare sælges også på det frie marked. De vigtigste kunder på det frie marked er uafhængige koldtvalseværker, rørproducenter, stålforsyningscentre, stålforhandlere og lagerførende selskaber. Både den vare, der sælges af EF-erhvervsgrenen, og den importerede vare sælges til samme typer kunder og anvendes til samme formål. Salget af den pågældende vare på det frie marked er genstand for udstedelse af handelsfakturaer.
(152) Det fremgik af undersøgelsen, at der er en klar sondring mellem den pågældende vare, der er bestemt for bundet anvendelse, og den vare, der er bestemt for det frie marked. Den vare, der er bestemt for bundet anvendelse, fandtes ikke at være direkte påvirket af importen. Den produktion, der var bestemt for salg, var derimod i direkte konkurrence med importen.
(153) For at give et så fuldstændigt billede som muligt af EF-producenternes situation har Kommissionen indhentet og analyseret oplysninger både om varmtvalsede plader bestemt for bundet anvendelse og om samme vare bestemt for det frie marked. Fordi salget på det frie marked konkurrerer med de pågældende importerede varer, rettede Kommissionen sin opmærksomhed mod det frie marked. Den har i det omfang, det var muligt, kombineret oplysningerne om det frie og det bundne marked, men har også opdelt analysen mellem det frie marked og bundet anvendelse, hvor dette har været nødvendigt og muligt.
2.5.2. Analyse af den samlede aktivitet i forbindelse med den pågældende vare
2.5.2.1. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
TABELPOSITION
(154) Det fremgik af undersøgelsen, at der ikke var nogen væsentlige ændringer af den samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet, der var på omkring 3,6 mio. tons i hele undersøgelsesperioden.
(155) Kapacitetsudnyttelsen blev støt øget med omkring 7 % mellem 1997 og 1999, inden den igen faldt til 64 % i 2000. I 2001 faldt kapacitetsudnyttelsen derefter til sit laveste niveau i femårsperioden (61 %). Kommissionen bemærker, at faldet i den bundne anvendelse og i eksporten mellem 2000 og 2001 bidrog til dette fald i kapacitetsudnyttelsen. Mens den bundne anvendelse faldt med 64000 tons og eksporten faldt med 9000 tons (i alt 2,7 % af produktionen i 2000), faldt kapacitetsudnyttelsen imidlertid med 5 %. Stålindustrien er nødt til at have en høj kapacitetsudnyttelsesgrad for at opnå fortjeneste, og dette fald i kapacitetsudnyttelsen afspejler faldet i produktionen i 2001.
2.5.2.2. Den samlede produktion i Fællesskabet
TABELPOSITION
(156) Den samlede produktion i Fællesskabet steg fra 2,19 mio. tons til 2,41 mio. tons mellem 1997 og 1998 og til 2,58 mio. tons i 1999, tilskyndet af en sund vækst i forbruget på EU-markedet (der voksede med omkring 430000 tons, eller 21 %, mellem 1997 og 1999). Derefter faldt den samlede produktion i Fællesskabet med 10 % i 2000 og med yderligere 6 % i 2001 som følge af kombinationen af faldende forbrug og øget import. Dette afspejler importens voksende dominans i 2000 og 2001, hvor importen steg i absolutte tal på et marked under sammentrækning.
2.5.2.3. Beskæftigelse
TABELPOSITION
(157) Beskæftigelsen i forbindelse med den lignende vare steg mellem 1997 og 1998 som reaktion på et øget forbrug, men faldt derefter i 1999, efterhånden som der blev opnået effektivitetsforbedringer. Den faldt med 260 ansatte mellem 1999 og 2000 og derefter med yderligere 290 ansatte i 2001, og dette afspejledes i meldinger om tab af arbejdspladser og lukninger. Den forventes at falde yderligere i 2002, og dette bekræftes i nogen grad af lukningen af mindst et anlæg i Det Forenede Kongerige i andet kvartal 2002.
2.5.2.4. Produktivitet
TABELPOSITION
(158) Produktiviteten steg mellem 1997 og 1999 som følge af en kombination af øget produktion og forbedret effektivitet, der gjorde det muligt at reducere arbejdsstyrken i 1999. På grund af faldet i produktionen i 2000 faldt produktiviteten imidlertid fra 398 tons pr. ansat til 372 tons pr. ansat i 2000 til trods for et samtidigt fald i beskæftigelsen. Et yderligere fald i produktionen i 2001 forårsagede et yderligere fald i produktiviteten, men producenterne i Fællesskabet var i stand til at forhindre, at produktiviteten faldt under 368 tons pr. ansat som følge af afskedigelserne i 2000 og begyndelsen af 2001.
2.5.2.5. Likviditet
TABELPOSITION
(159) Likviditeten kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den lignende vare, og ikke for den lignende vare selv. Denne indikator blev derfor anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er angivet ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 2000 til 2001.
2.5.2.6. Afkast af den investerede kapital
TABELPOSITION
(160) Afkastet af den investerede kapital kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den lignende vare, og ikke for den lignende vare selv. Denne indikator blev derfor også anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er anført ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 2000 til 2001.
2.5.3. Analyse af det frie marked
2.5.3.1. Forbrug
TABELPOSITION
(161) Forbruget af varmtvalsede plader i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-producenternes samlede salg på det frie marked og den samlede import af den pågældende vare til Fællesskabet som oplyst af Eurostat.
(162) Mellem 1997 og 1999 steg forbruget i Fællesskabet fra 2,04 mio. tons til 2,47 mio. tons. Det faldt til 2,22 mio. tons i 2000 (et fald på 10 %) og forblev omkring dette niveau i 2001. Faldet i forbruget mellem 1999 og 2000 er undersøgt under "andre faktorer" for at klarlægge, hvorvidt det bidrog til den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og i bekræftende fald i hvilken udstrækning.
2.5.3.2. Salgsmængde
TABELPOSITION
(163) Opmuntret af et øget forbrug steg salget af den lignende vare i Fællesskabet fra 1,62 tons til 1,78 mio. tons mellem 1997 og 1998 og videre til 1,99 mio. tons i 1999. Derefter faldt salget af den lignende vare i 2000 og 2001 med henholdsvis 15 % og 3 %. Dette fald var hurtigere end faldet i forbruget og afspejler importens stadig stigende dominans på et marked i tilbagegang i 2000 og på et stagnerende marked i 2001.
2.5.3.3. Markedsandel
TABELPOSITION
(164) EF-producenternes markedsandel faldt fra 79,5 % til 77,7 % mellem 1997 og 1998 som følge af den betydelige stigning i importen fra Sydøstasien i 1998, der var et resultat af krisen i Asien. Producenterne i Fællesskabet var året efter (1999) tvunget til at sænke priserne for at genvinde markedsandele, hvilket faktisk lykkedes i begrænset omfang. Siden 1999 er EF-producenternes markedsandel imidlertid faldet betydeligt til 76 % i 2000 og 74,1 % i 2001. Samtidig steg importens markedsandel fra 19,3 % i 1999 til 24 % i 2000 og 25,9 % i 2001. Dette demonstrerer importens voksende indtrængning på markedet i denne periode, som fandt sted til trods for, at producenterne i Fællesskabet sænkede deres priser med 8 % mellem 2000 og 2001.
2.5.3.4. Prisen på den lignende vare og underbud
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(165) Gennemsnitsprisen på den lignende vare steg til 347 EUR pr. ton mellem 1997 og 1998, men faldt derefter til 286 EUR pr. ton i 1999, idet producenterne i Fællesskabet kæmpede for at genvinde markedsandele. Priserne steg i 2000, men faldt igen (med 8 %) til 334 EUR/ton i 2001. Denne tendens bekræftes yderligere, fordi kvartalspriserne fra første kvartal 2001 til første kvartal 2002 viser et fald fra 343 EUR/ton til 315 EUR/ton i prisen på EF-varen.
(166) For at fastlægge underbuddets størrelse blev oplysninger om priserne undersøgt for sammenlignelige tidsperioder, på samme handelstrin og for salg til tilsvarende kunder. Hjemmemarkedspriserne blev i 2001 i gennemsnit underbudt med 27,9 %, jf. en sammenligning mellem de priser, der faktureredes af producenterne i Fællesskabet, og de priser, der faktureredes af producenter, som eksporterede til Fællesskabet.
2.5.3.5. Rentabilitet
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(167) EF-producenternes rentabilitet på salget i Fællesskabet svingede betydeligt i den betragtede femårsperiode. Deres laveste rentabilitet blev noteret i 1999, hvor EF-producenterne var tvunget til at sænke deres priser for at genvinde markedsandel fra importen, der var steget. Den højeste rentabilitet blev registreret i 1998.
(168) I 2001, hvor importen nåede sit højeste niveau i femårsperioden, faldt gennemsnitsprisen på importen til 229 EUR/ton, og gennemsnitsprisen på EF-varen faldt til 334 EUR/ton. Dette fald i prisen på EF-varen førte sammen med faldet i salgsmængden til, at EF-producenternes rentabilitet faldt fra 8,5 % til - 1,6 %, og denne negative udvikling synes at være fortsat i 2002. Denne tendens bekræftes yderligere, fordi de kvartalsvise tal for tiden mellem første kvartal 2001 og første kvartal 2002 viser, at rentabiliteten af EF-producenternes salg på fællesskabsmarkedet faldt fra 2,5 % til - 8,5 %.
(169) Målprisunderbuddet afspejler den grad, hvormed prisen på den importerede vare er lavere end den pris, som EF-producenterne kunne forvente at opnå i en situation, hvor der ikke bliver forvoldt skade. Målprisunderbuddet blev beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris pr. ton af EF-varen. Denne pris blev beregnet ved at tage de respektive produktionsomkostninger for hver EF-vare, hvortil der blev lagt en fortjenstmargen på 8 %. Denne fortjenstmargen ansås for rimelig, da den afspejler fællesskabsproducenternes fortjeneste i en normal handelssituation, der ikke er påvirket af en pludselig stærk stigning i importen. Denne ikke-skadevoldende pris blev sammenlignet med den vejede gennemsnitspris pr. ton af den importerede vare i 2001. Forskellen mellem disse to priser blev udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, på den importerede vare og gav et målprisunderbud på 56 %.
2.5.3.6. Lagre
TABELPOSITION
(170) Lagerbeholdningerne voksede betydeligt i 1997 og 1998, da den prognosticerede stigning i efterspørgslen i 1998 i højere grad end forventet blev dækket af den betydelige stigning i importen i dette år. Denne lageropbygning var til dels ansvarlig for faldet i priserne i 1999. Produktionen oversteg igen forbruget i 2000, hvilket førte til en yderligere stigning i lagerbeholdningerne til 232342 tons. Trods en betydelig reduktion af produktionen i Fællesskabet i 2000 fortsatte lagerbeholdningerne imidlertid med at vokse, idet importen øgede sin markedsandel med 24 % i løbet af et enkelt år.
(171) En yderligere reduktion af produktionen i Fællesskabet i 2001 (over 120000 tons mere end faldet i forbruget samme år) førte også til øgede lagerbeholdninger, der nåede op på 289264 tons eller 13 % af forbruget i Fællesskabet i 2001 (sammenlignet med 8 % i 1997). Dette skyldtes den væsentlige stigning i importens markedsandel i 2001.
2.5.4. Analyse af bundet anvendelse
TABELPOSITION
(172) Nogle indikatorer vedrørende bundet anvendelse er angivet i globale tal, hvor den bundne anvendelse indgår i analysen af den samlede aktivitet for den pågældende vare (dvs. kapacitet og kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse og produktivitet). For så vidt angår visse andre faktorer, der er analyseret ovenfor i forbindelse med det frie marked (dvs. salgspriser, lagre og rentabilitet), er de modtagne oplysninger ifølge deres natur ikke egnede til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der er indhentet for det frie marked for varmtvalsede plader. Der er imidlertid ikke beviser for, at det var mere rentabelt at producere varer til bundet anvendelse end til det frie marked. Denne analyse fokuserer derfor på produktionen til bundet anvendelse og undersøger, om udviklingstendensen her kan sammenlignes med tendensen for det frie marked og det samlede marked.
(173) Produktionen til bundet anvendelse steg med næsten 120000 tons mellem 1997 og 2000. Dette bidrog til stigningen i den samlede produktion i Fællesskabet mellem 1997 og 1999 (fra 2,19 mio. tons til 2,58 mio. tons) og afspejlede virkningerne i faldet i den del af produktionen, der solgtes på det frie marked i 2000. I 2001 faldt den bundne anvendelse med 64000 tons eller 15 %. Selv om faldet i den til salg bestemte produktion var langt den vigtigste faktor, bidrog dette fald i den bundne anvendelse til et fald i den samlede produktion i Fællesskabet til 2,18 mio. tons i 2001 (et fald på 6 % i forhold til 2000).
2.5.5. Konklusion
(174) Oplysningerne viser, at mens produktionskapaciteten forblev stabil, og der var en svag stigning i produktiviteten, er udviklingen samlet set negativ for kapacitetsudnyttelsen, produktionen, beskæftigelsen og produktiviteten, og der kan også iagttages en negativ udvikling for likviditeten og afkastet af den investerede kapital.
(175) Samlet viser oplysningerne om det frie marked generelt, at der på baggrund af et fald i forbruget og en forøgelse af lagrene var en negativ udvikling for salget, markedsandelen, priserne og rentabiliteten.
(176) Oplysningerne om den bundne anvendelse viser trods en stigning i 2000 en tilsvarende tendens, og disse undersøgelsesresultater blev støttet af analysen af de samlede aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare.
(177) Kommissionen bemærker især, at mens importen i 2001 nåede sit højeste niveau i fem år (572133 tons), havde EF-producenterne deres laveste salg i Fællesskabet i fem år (1,64 mio. tons), deres rentabilitet faldt hurtigt, og de blev tabsgivende. Dette fandt sted samtidig med et fald i produktionen til salg på det frie marked, i den bundne anvendelse og i forbruget. På denne baggrund kunne der forventes et fald i importen, men den steg i stedet for tredje år i træk.
(178) Virkningerne på EF-producenterne af stigningen i importen afspejles i resultatindikatorerne. Producenterne i Fællesskabet har tabt markedsandel, der nåede det laveste niveau i fem år i 2001. Kapacitetsudnyttelsen faldt også i 2001 til det laveste niveau i fem år, og det samme gjorde produktiviteten trods betydelige tab af arbejdspladser i både 2000 og 2001. I 2001 nåede beskæftigelsen det laveste niveau i femårsperioden, og den forventes at falde yderligere. Den samlede virkning af faldet i produktionen, salget i Fællesskabet og priserne var at reducere EF-producenternes rentabilitet og bringe dem i en tabsgivende situation i 2001. EF-producenterne lider betydelige tab. Denne udvikling bekræftes af det fortsatte fald i priserne og rentabiliteten fra første kvartal 2001 til første kvartal 2002.
(179) Under hensyntagen til alle disse faktorer og navnlig analysen af aktiviteterne i forbindelse med det frie marked konkluderer Kommissionen, at EF-producenterne har lidt væsentlig skade.
2.6. Årsagssammenhæng
(180) For at undersøge, om der er en årsagssammenhæng mellem den øgede import og den alvorlige skade, og for at sikre, at skade forvoldt af andre faktorer ikke tilskrives den forøgede import, har Kommissionen foretaget sig følgende:
- de skadelige virkninger af faktorer, der anses for at forvolde skade, er blevet adskilt fra hinanden
- disse skadelige virkninger er blevet tilskrevet de faktorer, der forårsager dem, og
- efter at have tilskrevet skade til alle de tilstedeværende årsagsfaktorer har Kommissionen afgjort, hvorvidt den øgede import er en reel og betydelig årsag til væsentlig skade.
2.6.1. Virkningerne af den øgede import
(181) Markedet for varmtvalsede plader er gennemsigtigt med hensyn til forsyningskilder, kunder og priser. Da varmtvalsede plader i det væsentlige er en råvare, konkurrerer den pågældende vare og den lignende vare hovedsagelig på prisen. Stigningen i importen har haft skadelige følger med hensyn til pristryk og faldende salg for EF-producenterne på fællesskabsmarkedet.
(182) I perioden fra 1999 til 2000 voksede den relevante imports markedsandel fra 19,3 % til 24 %. I samme periode steg importen fra 22,1 % til 28,9 % af den produktion, der var bestemt for salg. I perioden fra 2000 til 2001 voksede importens markedsandel endvidere til 25,9 % og 32 % af den til salg bestemte produktion. Importen er således også steget i forhold til produktionen og på EF-producenternes bekostning.
(183) For så vidt angår priserne faldt den gennemsnitlige enhedspris på den pågældende vare på fællesskabsmarkedet fra 305 EUR/ton i 2000 til 229 EUR/ton i 2001. Den gennemsnitlige enhedspris på den lignende vare faldt fra 363 EUR/ton til 334 EUR/ton. På dette gennemsigtige marked havde prisunderbuddet en afgørende virkning. Virkningerne for EF-producenternes indtægter af salget i Fællesskabet alene af faldet i den gennemsnitlige enhedspris på den lignende vare ville have været et fald på 8 % (45 mio. EUR) i 2001. Tages der hensyn til det samtidige fald i salgsmængden, udgør det faktiske fald i omsætningen i Fællesskabet 66 mio. EUR. Faste omkostninger udgør en væsentlig del af EF-producenternes generalomkostninger. Faldet i salgsindtægterne førte derfor til et uforholdsmæssigt stærkere fald i rentabiliteten, der faldt til - 1,6 % i 2001. Dette fald i priserne og rentabiliteten skal desuden ses på baggrund af en række lukninger af stålværker og det deraf følgende tab af arbejdspladser.
(184) Kommissionen finder derfor, at der er en sammenhæng mellem stigningen i importen til lave priser og den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og at stigningen i importen har haft skadelige virkninger, særlig med hensyn til pristryk og faldende salg for EF-producenterne på fællesskabsmarkedet.
2.6.2. Virkninger af ændringer af forbruget
(185) Kommissionen undersøgte de skadelige virkninger af faldet i forbruget mellem 2000 og 2001. Dette fald skal ses på baggrund af den samlede udviklingstendens i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen. Forbruget steg fra 2,04 mio. tons i 1997 til 2,47 mio. tons i 1999, før det faldt med omkring 260000 tons til 2,2 mio. tons i 2000, hvor det forblev i 2001.
(186) I dette særlige tilfælde finder Kommissionen, at den åbenbare stigning i forbruget i 1999 hovedsagelig skyldtes opbygningen af lagre som reaktion på de lave priser i det pågældende år. Tendensbevægelserne giver derfor et mere korrekt billede. Selv om forbruget faldt mellem 1999 og 2000, steg det rent faktisk samlet set med 170000 tons eller 8 % i løbet af femårsperioden. Dette svarer til en gennemsnitlig stigningstakt på 1,6 % om året. For så vidt angår den overordnede udvikling i forbruget burde EF-producenternes salg være steget i løbet af femårsperioden, men det var faktisk stagnerende.
(187) Ved undersøgelsen af dette spørgsmål i dette særlige tilfælde må der tages hensyn til alle markedsdeltagernes reaktion på den faldende tendens i forbruget. I denne forbindelse konstateredes det, at selv om EF-producenterne var tvunget til at reducere salget i Fællesskabet med omkring 51000 tons i 2001 i forhold til 2000, steg importen kraftigt. Der konstateredes ingen økonomisk begrundelse, der kunne forklare den stærke stigning i importen. Ingen eksportører hævdede f.eks., at dette skyldtes lavere produktionsomkostninger.
(188) For så vidt angår de prismæssige virkninger burde en begrænset forbrugsstigning ikke normalt have væsentlige følger for prisen. Det samme gælder et begrænset fald i forbruget af den type, der fandt sted mellem 1999 og 2000. Ligeledes ville de skadelige virkninger som følge af lave priser også blive holdt i ave, hvis pristrykket reduceres. Den vigtigste faktor her er fortjenesten, hvor ethvert fald ville være blevet minimeret, hvis priserne ikke var faldet betydeligt. Det er derfor rimeligt at konkludere, at hvis der ikke havde været en stærk stigning i importen til lave priser, ville faldet i forbruget ikke have ført til et betydeligt fald i fortjenesten.
(189) Selv om alle markedsdeltagerne havde handlet ansvarligt og justeret deres produktion, ville EF-producenterne ikke desto mindre stadig have haft et mindre salg i 2000 end i 1999. Forbruget i 2001 var en smule over gennemsnittet for 1997 og 1998 (dvs. 2,16 mio. tons). I 1999 steg forbruget med 180000 tons, men faldt så igen til 1999-niveauet i 2001. I 2001 faldt forbruget til 1997/98-niveauet, og EF-producenternes salg faldt med omkring 300000 tons, mens importen vedblev med at stige. Mellem 1999 og 2001, hvor forbruget faldt med 10 %, faldt EF-producenternes salg i Fællesskabet med 18 %.
(190) Af ovennævnte årsager konkluderes det derfor, at der er en signifikant, men ikke væsentlig forbindelse mellem faldet i forbruget mellem 1999 og 2000 og de skadelige virkninger, der er iagttaget.
2.6.3. Virkninger af ændringer af den bundne anvendelse
(191) Kommissionen har også undersøgt virkningerne af udviklingen i den bundne anvendelse af varmtvalsede plader. Mellem 1997 og 2000 steg denne anvendelse fra 317941 tons til 437013 tons, men faldt derefter til 372850 tons i 2001. Kommissionen bemærkede, at dette fald svarede til markedsvilkårene for halvfabrikata og færdigvarer.
(192) Nogle indikatorer vedrørende bundet anvendelse er angivet i globale tal, hvor den bundne anvendelse indgår i analysen af den samlede aktivitet for den pågældende vare (dvs. kapacitet og kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse og produktivitet). For så vidt angår visse andre faktorer, der er analyseret ovenfor i forbindelse med det frie marked, nemlig salgspriser, lagre og rentabilitet, er de yderligere modtagne oplysninger om den bundne anvendelse ifølge deres natur ikke egnet til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der er indhentet for det frie marked for varmtvalsede plader, men der er imidlertid ikke bevis for, at det var mere rentabelt at producere med henblik på bundet anvendelse end til det frie marked.
(193) Faldet i den bundne anvendelse i 2001 har haft skadelige følger for produktionen, hvilket igen har påvirket kapacitetsudnyttelse, de faste omkostninger pr. enhed og i sidste ende rentabiliteten. Det pris- og indtægtsfald, som EF-producenterne har været udsat for på det frie marked, var imidlertid forårsaget af lavprisimporten og havde ingen eller kun begrænset forbindelse med faldet i den bundne anvendelse.
2.6.4. Virkninger af eksportresultaterne
(194) Kommissionen undersøgte også, om den alvorlige skade var forvoldt af et fald i eksporten.
TABELPOSITION
(195) Mellem 1997 og 1999 faldt EF-producenternes eksport af varmtvalsede plader til tredjelande fra 196354 tons til 165070 tons. Eksporten var forholdsvis stabil mellem 1999 og 2001, idet den kun faldt med 15000 tons i toårsperioden. I løbet af femårsperioden faldt eksporten således med omkring 46000 tons, selv om størstedelen af dette fald fandt sted mellem 1997 og 1999. Siden 1999 er eksporten kun faldet med 15000 tons eller 0,7 % af EF-producenternes samlede salg. I den seneste periode mellem 2000 og 2001 har den derfor ikke bidraget mærkbart til nogen skadelig virkning. Da skaden som følge af et fald i eksporten hovedsagelig fandt sted i den første del af femårsperioden, må den i denne forbindelse anses for mindre betydningsfuld, end hvis den havde fundet sted i en senere del af femårsperioden.
(196) Af ovennævnte årsager konkluderes det, at der er en vis forbindelse mellem faldet i eksporten og de skadelige virkninger, der især konstateredes i den tidligere del af femårsperioden.
2.6.5. Virkninger af overskudskapacitet
(197) Kommissionen har yderligere undersøgt, om overskudskapacitet hos fællesskabsproducenterne kan have haft skadelige virkninger. Der var ingen væsentlige ændringer af den samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet i undersøgelsesperioden. Der blev derfor ikke iagttaget nogen forbindelse mellem kapaciteten og de skadelige virkninger.
2.6.6. Virkninger af omstrukturering
(198) Kommissionen undersøgte yderligere, hvorvidt skadelige virkninger af omkostningerne ved den omstrukturering, som producenterne i Fællesskabet har gennemført i de senere år, kan have forvoldt den væsentlige skade. I denne forbindelse bemærkes det, at omstrukturering generelt vil medføre omkostninger på kort sigt, f.eks. til fratrædelsesordninger, opkøb osv., men at disse omkostninger opvejes af effektivitetsforbedringer på mellemlang sigt. I betragtning af den igangværende omstruktureringsproces vil dette betyde, at løbende kortfristede omkostninger (selv hvis de fandtes at være begrænsede) havde indvirkning på omkostningsstrukturen.
2.6.7. Fordeling af de skadelige virkninger
(199) Den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, havde hovedsagelig form af faldende salg og voksende finansielle tab. Kommissionen fastslog, at fire faktorer ud over væksten i importen bidrog til skaden: faldende forbrug, faldende bundet anvendelse, faldende eksport og igangværende rationaliseringsbestræbelser.
(200) For det første faldet i forbruget på omkring 10 % mellem 1999 og 2000. Importen udviklede sig imidlertid slet ikke i overensstemmelse med dette forbrugsmønster, og Kommissionen finder, at faldet i forbruget ikke spillede en væsentlig rolle hverken med hensyn til mængde eller pris.
(201) For så vidt angår faldet i den bundne anvendelse, der især blev iagttaget mellem 2000 og 2001, har det hovedsagelig haft en negativ indflydelse med hensyn til mængde. Det har derfor ingen væsentlig forbindelse med det fald i priser og indtægter, som EF-producenterne har lidt på det frie marked.
(202) Kommissionen undersøgte også faldet i EF-producenternes eksport i løbet af femårsperioden. Der var et fald i den første del af femårsperioden. I den sidste del af perioden, hvor der blev lidt væsentlig skade, var faldet i eksporten imidlertid ubetydeligt i forhold til EF-producenternes samlede salg. Udviklingen i eksporten havde derfor en ubetydelig virkning for EF-producenterne i perioden 2000/01 sammenlignet med stigningen i importen.
(203) For så vidt angår virkningerne af de igangværende rationaliseringsbestræbelser finder Kommissionen ligeledes, at virkningerne på EF-producenternes omkostningsstruktur ikke er væsentlig, især ikke sammenlignet med de prismæssige virkninger af lavprisimporten.
(204) Kommissionen bemærkede, at faldet i EF-producenternes salgsmængde, salgspriser og rentabilitet hovedsagelig skyldtes stigningen i importen, som steg i 2000, mens forbruget faldt, og som fortsatte med at vokse samtidig med, at forbruget stagnerede i 2001.
2.6.8. Konklusion
(205) Efter at de skadelige virkninger af de øvrige kendte faktorer er blevet undersøgt og adskilt fra hinanden og fra de skadelige virkninger af den forøgede import, og efter at det er sikret, at den af andre faktorer forvoldte skade ikke tilskrives importen, kan det konkluderes, at der er en reel og betydelig forbindelse mellem den forøgede import og den væsentlige skade, som er forvoldt EF-producenterne.
2.7. Yderligere udvikling
(206) Kommissionen har desuden analyseret en række faktorer, der gør det berettiget at konkludere, at den alvorlige skade, som er forvoldt EF-producenterne, kan forventes at blive betydeligt værre, hvis importen fortsætter på sit nuværende niveau eller stiger.
2.7.1. De amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(207) Det skal erindres, at USA den 5. marts 2002 indførte beskyttelsesforanstaltninger mod visse stålprodukter, herunder varmtvalset stål og varmtvalsede plader. Disse foranstaltninger trådte i kraft den 20. marts 2002 og består af en stigning i tolden på importen til USA på 30 % af værdien i det første år, 24 % i det andet år og 18 % i det tredje år. Foranstaltningerne finder de ikke anvendelse på Canada, Israel, Jordan og Mexico og en række lande, der er angivet som udviklingslande.
2.7.2. Omledning af handelen som følge af amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(208) Kommissionen undersøgte de sandsynlige virkninger af de amerikanske foranstaltninger ved at analysere situationen for de vigtigste lande, der eksporterede til USA.
(209) I 2001 importerede USA 3,63 mio. tons varmtvalset stål og varmtvalsede plader, hvoraf mindst 255000 tons henhører under definitionen på den pågældende vare.
(210) Den samlede eksport til USA af den pågældende vare i 2001 fra lande, der er påvirket af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger (undtagen producenter i Fællesskabet og i de lande, der ikke er omfattet af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, for så vidt som de vedrører varmtvalset stål og varmtvalsede plader), udgjorde over 200000 tons. Visse produkter fremstillet af visse leverandører er også fritaget fra de amerikanske foranstaltninger, men de pågældende mængder anses ikke for betydelige for så vidt angår varmtvalset stål og varmtvalsede plader.
(211) Kommissionen undersøgte derefter sandsynligheden af, at den begrænsede adgang til det amerikanske marked som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger ville føre til øget eksport til Fællesskabet. Kommissionen undersøgte situationen i forbindelse med de samarbejdsvillige eksporterende producenters kapacitet. Det konstateredes, at de havde øget deres kapacitet fra 1999-niveauet på ca. 12,2 mio. tons til 13,2 mio. tons i 2001. Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter gav udtryk for, at de påtænkte at reducere deres kapacitet i umiddelbar fremtid, eller at de ville begrænse produktionen i lyset af de amerikanske foranstaltninger.
(212) De fleste angav, at de ville opveje eventuelle indskrænkninger i deres eksport til USA ved at sælge mere på deres hjemmemarkeder, men denne erklæring blev fremsat på baggrund af uændret eller faldende forbrug på disse markeder. I denne forbindelse er det meget usandsynligt, at disse producenter kan øge salget nævneværdigt på deres hjemmemarkeder. Det er heller ikke sandsynligt, at de kan øge salget på andre eksportmarkeder, da producenterne på de fleste af disse markeder allerede lider under den betydelige lukning af det amerikanske marked, og der er ingen tegn på, at der på kort og mellemlang sigt vil være et væsentligt øget forbrug på disse markeder, der kan muliggøre en vækst i importen.
(213) Uden endelige foranstaltninger vil der derfor kunne ske en handelsomledning af over 200000 tons varer til Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger. Dette niveau vil muligvis ikke blive nået, bl.a. på grund af de nuværende høje hjemmemarkedspriser i USA, der kan føre til en noget større import end forventet til trods for tolden på 30 %, og fordi producenter i tredjelande muligvis vil være i stand til delvist at opveje tabet af det amerikanske marked ved at øge salget på deres hjemmemarkeder. Dette kan i særlig grad være tilfældet for de lande, der har truffet beskyttelsesforanstaltninger for at modvirke de amerikanske foranstaltninger. Producenterne kan også øge deres lagerbeholdninger for en tid.
(214) Der vil imidlertid stadig være et meget betydeligt potentiale for øget eksport til Fællesskabet. Den stigning, der fandt sted i 2001, havde mange stadig eksisterende årsager, som allerede er angivet i skadesanalysen, og som kan forventes at fortsætte med at få importen til at vokse. Der er nu desuden et nyt element, nemlig de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, der klart efterlader en betydelig produktion, som producenterne er stærkt presset for at finde købere til. Under disse omstændigheder kan det med rimelighed antages, at hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, vil den mindste handelsomledning fra det amerikanske marked, der vil finde sted, være på mellem 25 % og 50 % af den ovenfor beregnede mængde (200000 tons). Den vil efter al sandsynlighed være større, men det vil være fornuftigt at basere denne analyse på et konservativt skøn.
(215) Det er også relevant, at de vigtigste eksportmarked for den pågældende vare i 2001 var Fællesskabet (572133 tons). Dette skal ses i forhold til Rusland (258738 tons), USA (255144 tons), Kina (209980 tons) og Tyrkiet (99341 tons). Dette afspejler, at Fællesskabet har været, og efter de nylige foranstaltninger stadig er, et af de mest åbne markeder i verden. Euroens stigning i forhold til dollaren og andre vigtige valutaer i den senere tid gør på kort og mellemlang sigt importerede varer mere attraktive i forhold til varer fremstillet i Fællesskabet.
2.7.3. Begrænsning af Fællesskabets eksport som følge af de amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(216) En umiddelbar virkning af de amerikanske foranstaltninger har været en kraftig begrænsning af Fællesskabets eksport af varmtvalset stål og varmtvalsede plader til USA. Indførelsen af en værditold på 30 % vil stort set standse denne eksport, selv om den muligvis vil fortsætte i små mængder som følge af de nuværende høje priser i USA, der kan føre til, at det er værd at betale told for i det mindste at sælge overskydende lagerbeholdninger. Det anslås efter i muligt omfang at have taget hensyn til lukningen af det amerikanske marked efter indførelsen af foranstaltninger, at Fællesskabets eksport til USA, der var på omkring 20000 tons i 2001, vil falde som følge af de amerikanske foranstaltninger.
(217) Det er også sandsynligt, at Fællesskabets eksport til andre markeder også vil falde, fordi alle producenter på verdensplan vil finde det vanskeligere at eksportere på grund af såvel de amerikanske foranstaltninger som de foranstaltninger, som andre tredjelande og Fællesskabet træffer for at undgå omledning til deres egne markeder.
2.7.4. Projicerede virkninger af de amerikanske foranstaltninger
(218) Kommissionen har vurderet de mulige virkninger for EF-producenterne, hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, og af omledningen af handelen som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger og disse foranstaltningers virkning på Fællesskabets eksport. I denne forbindelse fandt Kommissionen, at hvis Fællesskabet ikke indfører beskyttelsesforanstaltninger, vil importen uvægerligt stige betydeligt med det resultat, at EF-erhvervsgrenens situation vil blive meget kraftigt forværret. I betragtning af EF-producenternes meget udsatte situation vil enhver væsentlig forøgelse af importen have meget alvorlige konsekvenser. Den forventede stigning på mellem 50000 og 100000 tons vil omgående føre til et yderligere betydeligt salgstab for EF-producenterne, og dette reducerede salg vil meget hurtigt have alvorlige negative følger for de øvrige indikatorer for erhvervsgrenens tilstand.
(219) Det fortsatte fald i Fællesskabets eksport vil også i væsentlig grad forværre EF-producenternes situation. Det anslås, at Fællesskabets eksport siden indførelsen af de amerikanske foranstaltninger er faldet, og denne situation forventes at vare ved eller endda at forværres i de kommende måneder.
(220) Den forventede stigning i importen og det forventede fald i eksporten fra Fællesskabet vil i betydelig grad forværre EF-erhvervsgrenens situation med hensyn til alle de faktorer, der allerede er undersøgt ved fastlæggelsen af, at der forekom væsentlig skade. Der vil straks ske et yderligere stærkt fald i salget og priserne med deraf følgende negative virkninger for produktionen, øgede enhedsomkostninger og øgede tab. De samlede negative virkninger vil blive stærkt forværret af, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade som følge af de senere års stigende import.
2.7.5. Konklusion
(221) Under behørig hensyntagen til, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade, er det rimeligt at konkludere, at den sandsynlige yderligere betydelige stigning i importen i væsentlig grad vil forværre EF-producenternes situation. Denne situation vil desuden blive forværret af et fald i eksporten fra Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger.
Vare 2
Ulegerede varmtvalsede (fortsat)
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
3. VARE 3 - ULEGEREDE VARMTVALSEDE SMALLE BÅND
3.1. Den pågældende vare og den lignende eller direkte konkurrerende vare
3.1.1. Den pågældende vare
(222) Den pågældende vare er fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde under 600 mm,
- ikke pletterede, belagte eller overtrukne, kun varmtvalsede, ikke valset på fire flader eller i en lukket valsekaliber og af bredde over 150 mm, og af tykkelse 4 mm og derover, ikke oprullet og uden reliefmønster, eller
- pletteret, men ikke yderligere bearbejdet
(i det følgende benævnt "varmtvalsede smalle bånd"). Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode 7211 14 10, 7211 14 90, 7211 19 20, 7211 19 90, 7212 60 11, 7212 60 19 og 7212 60 91.
(223) Varmtvalsede smalle bånd fremstilles almindeligvis på stålværker ved varmtvalsning af stålhalvfabrikata efter den endelige valsning efter den sidste valsning eller efter bejdsning eller gennemløbsglødning.
(224) Varmtvalsede smalle bånd kan være af forskellige kvaliteter og dimensioner. Selv om hver KN-kode svarer til en identificerbar type af varmtvalsede smalle bånd, fandtes det, at de alle har identiske eller lignende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Alle typer varmtvalsede smalle bånd udgør derfor en enkelt vare, der henhører under de ovenfor anførte relevante KN-koder.
3.1.2. Lignende eller direkte konkurrerende varer
(225) Kommissionen har undersøgt, om den af fællesskabsproducenterne fremstillede vare (i det følgende benævnt "lignende vare") er varer, der ligner den pågældende importerede vare. I løbet af undersøgelsen modtog Kommissionen henvendelser fra visse store eksportører og importører af varmtvalsede smalle bånd, der påstod, at visse typer varmtvalsede smalle bånd, der blev importeret til Fællesskabet, ikke blev fremstillet af producenterne i Fællesskabet og derfor ikke burde anses for at "ligne" den pågældende vare.
(226) Kommissionen foretog en grundig undersøgelse af disse henvendelser og tog navnlig følgende undersøgelsesresultater i betragtning:
a) den importerede vare og EF-varen havde samme toldmæssige internationale tarifering. De havde desuden samme eller tilsvarende fysiske egenskaber, såsom sammensætning, størrelse, form og konsistens, og blev fremstillet i henhold til internationalt anerkendte standarder
b) den importerede vare og EF-varen solgtes gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, og oplysninger om priser var alment tilgængelige (f.eks. offentliggøres oplysninger om priserne i fagtidsskrifter såsom Metal Bulletin og Steel Weekly), og den pågældende vare og EF-producenternes vare konkurrerer hovedsagelig på prisen
c) den importerede vare og EF-varen kunne begge benyttes til samme eller tilsvarende endelige anvendelsesformål, og de var derfor i vidt omfang alternative varer eller substitutter og kunne let udskiftes
d) forbrugerne opfattede både den importerede vare og EF-varen som alternative midler til at udføre bestemte funktioner for at opfylde et bestemt behov eller ønske, og i denne forbindelse var de forskelle, der identificeredes af eksportøren eller importøren, blot mindre variationer, der var fremstillet for en bestemt kunde.
(227) Kommissionen har konkluderet, at trods de påståede tekniske forskelle i varernes egenskaber og kvalitet, der er angivet i disse henvendelser, er den importerede vare og EF-varen "lignende eller direkte konkurrerende" varer.
3.2. Øget import
(228) Kommissionen har undersøgt, om den pågældende vare importeres til Fællesskabet i en så øget mængde - enten absolut eller i forhold til produktionen i Fællesskabet - og/eller på sådanne vilkår eller betingelser, at der forvoldes eller trues med at forvolde EF-producenterne alvorlig skade. I denne forbindelse har Kommissionen fokuseret på importen af den pågældende vare i den seneste periode, for hvilken der forelå oplysninger i absolutte tal og i forhold til den til salg beregnede produktion (ikke indbefattet til "bundet anvendelse") og den samlede produktion i Fællesskabet. Nedenstående tabel viser udviklingen i importen i absolutte tal og i forhold til den EF-produktion, der var bestemt for salg, og til den samlede produktion i Fællesskabet (herunder til bundet anvendelse) for hvert af årene mellem 1997 og 2001.
Vare 3
Ulegerede varmtvalsede smalle bånd
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(229) I perioden før krisen i Asien lå importen på under 110000 tons (108512 tons i 1996, 85864 tons i 1997). Som følge af krisen i Asien steg importen med over 50 % mellem 1997 og 1998. Den samlede produktion i Fællesskabet og den til salg bestemte produktion steg marginalt i 1998, således at importen steg fra 3,6 % til 5,4 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked, mens den steg fra 3,1 % til 4,7 % i forhold til den samlede produktion.
(230) I det efterfølgende år faldt væksten i importen til omkring 13 %, men importen vedblev med at stige til trods for et fald i priserne til 208 EUR/ton. Også i relative tal (i forhold til den til salg bestemte produktion og den samlede produktion) steg importen, nemlig til 5,5 % af den samlede produktion i Fællesskabet og 6,1 % af den til salg bestemte produktion. Den større stigning i forhold til den samlede produktion i Fællesskabet afspejler det forhold, at et fald i den bundne anvendelse førte til et samlet produktionsfald i Fællesskabet i 1999, selv om der i dette år var en mindre stigning i den produktionsandel, der var bestemt for salg. Det bemærkes, at efter at importen var steget stærkt i 1998 som følge af krisen i Asien, stabiliseredes den på dette niveau i 1999 trods dette års prisfald, fordi eksportørerne var i stand til at bevare deres udvidede kundegrundlag og øge salget.
(231) Mellem 1999 og 2000 steg importen fra 146345 tons til 176854 tons, altså med næsten 21 %. I samme periode var den del af produktionen, der var bestemt for salg, stort set stabil, således at der i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked, var en stigning fra 6,1 % til 7,4 % (eller ca. 21 %). Delvist som følge af en stigning i den bundne anvendelse og eksporten steg den samlede produktion i Fællesskabet fra 2,65 mio. tons til 2,78 mio. tons, således at importen steg fra 6,4 % til 8,4 % af den samlede produktion.
(232) Mellem 2000 og 2001 steg importen til 214414 tons (en yderligere stigning på omkring 37000 tons eller 21 %). I 2001 faldt den til salg bestemte produktion med 7 % til 1,92 mio. tons, således at importen steg med over 32 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked (til 9,8 % af den på det frie marked solgte produktion). Den samlede produktion i Fællesskabet faldt også i 2001 (med 232000 tons eller 8 %), hvilket afspejlede et marginalt fald i produktionen til bundet anvendelse, et fald i eksporten og et fald i den produktion, der solgtes på det frie marked. Stigningen i importen i forhold til den samlede produktion i Fællesskabet var på over 31 %.
(233) Prisen på den pågældende vare steg svagt mellem 1997 og 1998, men faldt i 1999 til 208 EUR/ton på grund af en overforsyning som følge af stigningen i importen i 1998, der synes at skyldes krisen i Asien. Priserne steg til 302 EUR/ton i 2000, men faldt med over 20 % i 2001. Kommissionen bemærker, at selv om priserne steg i 2000, fortsatte væksten i den importen (såvel absolut som i forhold til produktionen) i 2001 på en baggrund med faldende priser. Gennemsnitsprisen på importen faldt fra 302 EUR/ton i 2000 til 239 EUR/ton i 2001. Kommissionen bemærker også, at den yderligere stigning i importen til Fællesskabet fandt sted på et tidspunkt, hvor euroen var forholdsvis svag i forhold til dollaren, og hvor priserne i USA på varmtvalsede smalle bånd lå 30 % til 40 % højere end prisen på denne vare i Fællesskabet.
3.2.1. Glidende gennemsnit over to år
(234) For at fastlægge den underliggende tendens i importens udvikling mellem 1997 og 2001 og for at afgøre, om den nylige stigning i importen er udtryk for en etableret tendens, benyttede Kommissionen glidende gennemsnit over to år. De viser, at importen steg med mere end 21 % mod slutningen af perioden.
3.2.2. Importens markedsandel
(235) Importens markedsandel steg i hvert år i undersøgelsesperioden, nemlig fra 4,0 % i 1997 til 10,1 % i 2001. Fra 2000 til 2001 steg importens markedsandel med næsten 28 %.
3.2.3. Konklusion
(236) Importen steg stærkt i 1998, men Kommissionen finder, at denne stigning var ekstraordinær og ikke kan anses for at være et led i den normale importudvikling.
(237) At nylige stigninger i importen ikke kan tilskrives etablerede tendenser i importniveauer fremgår af udviklingen i det glidende toårige gennemsnit for importen i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen.
(238) Det konkluderes, at stigningerne i den senere tid kan anses for at være pludselige, kraftige og betydelige i forhold til udviklingen i tidligere år, især når det tages i betragtning, at stigningen i importen i 1998 må anses for at være urepræsentativ.
3.3. Uforudset udvikling
3.3.1. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen
(239) Som reaktion på krisen i Asien har USA, der tegner sig for omkring en ottendedel af verdens stålforbrug, siden 1998 gjort øget brug af instrumenter til beskyttelse af handelen i stålsektoren for at beskytte amerikanske producenter mod konkurrence. Der er truffet afgørelse om en række af disse foranstaltninger i WTO, og nogle af de benyttede metoder er blevet erklæret uforenelige med WTO. Ikke desto mindre er mange af de foranstaltninger, der fortsat er i kraft, baseret på de samme metoder.
(240) Nedenstående tabel viser det årlige antal endelige afgørelser om antidumping- og udligningstold, som USA har truffet for stålsektoren som helhed mellem 1997 og 2001, og illustrerer den øgede aktivitet i de seneste tre år.
TABELPOSITION
(241) I løbet af 2001 gav USA også meddelelse om yderligere bredt baserede tiltag i stålsektoren. I januar indledte USA en undersøgelse af stål i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act of 1974. I juli bekendtgjorde USA's International Trade Commission (ITC), at der ville blive foretaget en undersøgelse af stål i henhold til sektion 202 i Trade Act of 1974, og i december anbefalede ITC beskyttelsesforanstaltninger for et bredt udvalg af stålprodukter.
(242) Disse tiltag, der kulminerede i de beskyttelsesforanstaltninger, der blev bekendtgjort af USA den 5. marts 2002, har haft en stadig mere afdæmpende virkning på importen af stålprodukter til USA og førte til et fald i den amerikanske stålimport på 33 % mellem 1998 og 2001. Navnlig havde beskyttelsesproceduren, der havde været drøftet i flere måneder, inden den blev indledt, en begrænsende virkning på importen til USA på grund af den usikkerhed, den skabte for de erhvervsdrivende. Det er den største kommercielle beskyttelsesaktion, der nogen siden er blevet indledt af et WTO-medlem, idet den vedrører import til en værdi af omkring 17 mia. USD.
3.3.2. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen - i relation til den pågældende vare
(243) Mellem 1999 og 2001 indførte USA 19 antidumpingforanstaltninger (herunder en suspensionsaftale) og 10 udligningstoldforanstaltninger i forbindelse med varmtvalset stål og varmtvalsede plader (der er den amerikanske varekategori, der omfatter varmtvalsede smalle bånd). Navnlig indførte USA i februar 1999 antidumpingtold på mellem 10,78 % og 67,14 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Japan og antidumping- og udligningstold på mellem 10,21 % og 52,14 % (til dels anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Indonesien. I juli 1999 indførte USA antidumpingtold på mellem 41,27 % og 42,12 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Brasilien. I september 2000 indførte USA antidumpingtold og udligningstold på mellem 40,6 % og 44,59 % (til dels anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Argentina. I november 2000 indførte USA antidumpingtold på mellem 64,20 % og 90,83 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. I november 2000 indførte USA antidumpingtold og udligningstold på mellem 8,28 % og 44,4 % (til dels anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Indien.
(244) Den 15. marts 2002 opretholdt USA antidumpingforanstaltninger over for eksportører i 17 lande og udligningsforanstaltninger over for eksportører i 9 lande for så vidt angår varmtvalsede plader. Følgende lande var berørt af disse foranstaltninger: Argentina, Brasilien, Kina, Indien, Indonesien, Japan, Kasakhstan, Nederlandene, Rumænien, Rusland, Sydafrika, Taiwan, Thailand og Ukraine. Efter indførelsen af antidumping- eller udligningsforanstaltninger er den amerikanske import af den pågældende vare fra det relevante land i alle tilfælde faldet. Desuden fandt det drastiske fald i den amerikanske import i 2001 sted i et år, hvor der ikke blot var 19 antidumpingforanstaltninger og 10 udligningsforanstaltninger i kraft over for den pågældende vare, men hvor USA også ved årets begyndelse indledte en stålundersøgelse i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act af 1974, og hvor USA midt på året gav meddelelse om en bred stålundersøgelse i henhold til sektion 202 i Trade Act af 1974.
(245) Mellem 1999 og 2001 faldt importen til USA fra 6,61 mio. tons til 3,63 mio. tons. I samme periode steg importen til Fællesskabet fra 146345 tons til 214414 tons, dvs. med 20 %.
(246) Kommissionen har også fastslået, at en af virkningerne af, at USA reducerede importen af varmtvalset stål og varmtvalsede plader til sit marked, var at øge importen af varmtvalsede smalle bånd til fællesskabsmarkedet. På grundlag af de foreliggende oplysninger har Kommissionen fastslået, at der er en tidsmæssig sammenhæng mellem USA's øgede og udstrakte anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen i de senere år, det dramatiske fald i den amerikanske import af varmtvalset stål og varmtvalsede plader mellem 2000 og 2001 og stigningen i Fællesskabets relevante import af varmtvalsede smalle bånd i samme tidsrum. Fællesskabet var et vigtigt eksportmarked for varmtvalsede smalle bånd i 2001. Både fællesskabsmarkedet og det amerikanske marked har de samme typer industrielle brugere. Mange af de eksportører, der er ramt af de amerikanske handelsbeskyttelsesinstrumenter, har også eksporteret til Fællesskabet i en årrække. På samme tid som den amerikanske import faldt kraftigt, voksede importen til Fællesskabet til et rekordhøjt niveau til trods for et fald i BNP-væksten, produktionen og forbruget i Fællesskabet i 2001.
(247) Denne øgede og udstrakte brug af handelsbeskyttelsesinstrumenter, hvoraf en række fandtes at være uforenelige med WTO, kunne ikke have været forudset ved afslutningen på Uruguay-runden og er en uforudset udvikling, således som det kræves i aftalen om beskyttelsesforanstaltninger.
3.3.3. Fald i importen til USA
(248) Nedenstående tabel viser importen til USA af varmtvalset stål (herunder oprullede plader) og varmtvalsede plader (herunder plader, der er tilskåret efter mål, og pletterede plader) i perioden 1997 til 2001. Varmtvalsede smalle bånd tariferes inden for disse amerikanske varekategorier.
TABELPOSITION
Kilde:
Global Trade Atlas
(249) Importen til USA steg mellem 1997 og 1998 for derefter at falde tilbage til lige under 1997-niveauet i 1999. Mellem 1999 og 2000 steg den til omkring 7,6 tons. Mellem 2000 og 2001 faldt importen imidlertid med over 52 %.
(250) Faldet i importen af varmtvalset stål og varmtvalsede plader til USA kan primært forklares ved den direkte virkning af de i betragtning 21 til 26 omhandlede foranstaltninger på eksportører, hvis varer er blevet genstand for antidumping- og/eller udligningstold, men også ved disse foranstaltningers og undersøgelsernes indirekte afskrækkende virkninger på alle selskaber, der eksporterer den pågældende vare til USA.
(251) Nedenstående tabel belyser virkningerne af bestemte antidumping- og udligningsforanstaltninger på eksporten til USA af varmtvalset stål (herunder oprullede plader) og varmtvalsede plader (herunder plader, der er tilskåret efter mål, og pletterede plader) fra visse lande.
TABELPOSITION
3.4. Definition af producenterne i Fællesskabet
(252) Den samlede produktion i Fællesskabet af varmtvalsede smalle bånd er på omkring 3,5 mio. tons pr. år. Følgende stålvirksomheder i Fællesskabet samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen:
- Corus Strip UK, Det Forenede Kongerige
- Corus Staal BV, Nederlandene
- Rautaruukki Oyj, Finland
- Riva Ilva SpA, Italien
- Salzgitter AG Stahl & Technologie, Tyskland
- Sollac SA, Frankrig
- SSAB Tunnplat AB, Sverige
- Thyssen Krupp Stahl AG, Tyskland
- Voest Alpine Stahl GmbH, Østrig.
(253) Disse selskaber er alle medlemmer af Foreningen af Europæiske Stålproducenter (Eurofer). De tegnede sig for omkring 72 % af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare. De tegner sig for hovedparten af den samlede produktion i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 3, litra c) i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 519/94. De anses derfor for at være producenterne i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure.
3.5. Alvorlig skade
(254) For at fastslå, om der er forvoldt EF-producenterne af den lignende vare alvorlig skade, dvs. en væsentlig samlet forværring af EF-producenternes stilling, har Kommissionen vurderet alle relevante faktorer af objektiv og kvantificerbar karakter, der har betydning for EF-producenternes situation. Særlig har Kommissionen for den pågældende vare evalueret udviklingen i produktionskapaciteten, produktionen, kapacitetsudnyttelsen, beskæftigelsen, produktiviteten, likviditeten, afkastet af den investerede kapital, den bundne anvendelse, lagrene, forbruget, salget, markedsandelen, prisen, underbuddet og rentabiliteten i årene 1997 til 2000. De relevante økonomiske oplysninger er fremlagt ved slutningen af denne vareanalyse.
(255) Undersøgelsen har påvist, at den pågældende vare kan følge en af to klart adskilte veje. Enten sælges den, eller den anvendes internt til fremstilling af andre varer. Det fandtes, at omkring 17 % af den pågældende vare, der fremstilles af producenterne i Fællesskabet, anvendes internt (dvs. at den forarbejdes yderligere af disse producenter i en integreret proces, ofte i samme produktionslinje; dette benævnes i det følgende "bundet anvendelse"). Disse varer følger en intern proces med yderligere forarbejdning, for hvilken der ikke normalt udstedes fakturaer.
(256) Den resterende produktion sælges til markedspriser på fællesskabsmarkedet (i det følgende benævnt "det frie marked"). Importen af den pågældende vare sælges også på det frie marked. De vigtigste kunder på det frie marked er uafhængige koldtvalseværker, rørproducenter, stålforsyningscentre, stålforhandlere og lagerførende selskaber. Både den vare, der sælges af EF-erhvervsgrenen, og den importerede vare sælges til samme typer kunder og anvendes til samme formål. Salget af den pågældende vare er genstand for udstedelse af handelsfakturaer.
(257) Det fremgik af undersøgelsen, at der er en klar sondring mellem den pågældende vare, der er bestemt for bundet anvendelse, og den vare, der er bestemt for salg. Den vare, der er bestemt for bundet anvendelse, fandtes ikke at være direkte påvirket af importen. Den produktion, der var bestemt for salg, var derimod i direkte konkurrence med importen.
(258) For at give et så fuldstændigt billede som muligt af EF-producenternes situation har Kommissionen indhentet og analyseret oplysninger både om varmtvalsede smalle bånd bestemt for bundet anvendelse og om samme vare bestemt for salg. Fordi den til salg bestemte EF-vare konkurrerer med den pågældende importerede vare, rettede Kommissionen sin opmærksomhed mod det frie marked. Den har i det omfang, det var muligt, kombineret oplysningerne om det frie og det bundne marked, men har også opdelt analysen mellem det frie marked og bundet anvendelse, hvor dette har været nødvendigt og muligt.
3.5.1. Analyse af den samlede aktivitet i forbindelse med den pågældende vare.
3.5.1.1. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
TABELPOSITION
(259) Det fremgik af undersøgelsen, at der ikke var nogen væsentlige ændringer af den samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet i undersøgelsesperioden.
(260) Kapacitetsudnyttelsen var rimeligt stabil i 1997 og 1998 (henholdsvis 72 % og 73 %), men faldt i 1999 som følge af faldet i produktionen. Kapacitetsudnyttelsen steg til det tidligere niveau i 2000 som resultat af en tilbagevenden til det tidligere produktionsniveau, men faldt til det laveste niveau i femårsperioden i 2001 (67 %). Kommissionen bemærker, at faldet i eksporten og i den bundne anvendelse mellem 2000 og 2001 bidrog til dette fald i kapacitetsudnyttelsen. Mens den bundne anvendelse faldt med 9000 tons og eksporten faldt med 41000 tons (i alt omkring 1,3 % af produktionen i 2000), faldt kapacitetsudnyttelsen imidlertid med over 8 %.
3.5.1.2. Den samlede produktion i Fællesskabet
TABELPOSITION
(261) Den samlede produktion i Fællesskabet var stabil i 1997 og 1998, men faldt i 1999 som følge af en kombination af en stigning i importen og faldende lagerbeholdninger, eksport og bunden anvendelse. I 2000 steg produktionen som følge af øget eksport, bunden anvendelse og genopbygning af lagre til lige over det tidligere niveau, selv om importen var stigende. Den faldt imidlertid i 2001, hvor importen erobrede en større markedsandel i Fællesskabet i absolutte tal trods et fald i forbruget på 5 %.
(262) Salget af produktionen på det frie marked var mere eller mindre stabilt mellem 1997 og 2000, omend det fulgte en svagt stigende tendens i de første to år, før det faldt en smule i det tredje år. Mellem 2000 og 2001 faldt den til salg bestemte produktion derefter med 148000 tons eller 7 % som følge af kombinationen af faldende eksport og faldende salg i Fællesskabet. Dette viser importens stigende dominans på et marked i tilbagegang i 2001. Fællesskabets eksport af varmtvalsede smalle bånd tegnede sig i undersøgelsesperioden for omkring en ottendedel af den del af produktionen, der solgtes på det frie marked. Fællesskabets eksport faldt fra et højdepunkt på 330618 tons i 1997 til 273737 tons i 2001. Faldet i produktionen til eksport er undersøgt yderligere under "andre faktorer" med henblik på at afgøre, hvilken effekt det havde på EF-producenternes situation.
3.5.1.3. Beskæftigelse
TABELPOSITION
(263) Beskæftigelsen i forbindelse med den lignende vare nåede et højdepunkt i 1998, hvor produktionen var størst. En kombination af effektivitetsforbedringen i 1999 og 2000 og mindsket produktion i 2001 førte til fald i beskæftigelsen i hvert af disse år. Beskæftigelsen faldt med 500 ansatte (eller 6 %) mellem 2000 og 2001, og dette afspejledes i meldinger om tab af arbejdspladser og lukninger. Den forventes at falde yderligere i 2002, og dette bekræftes i nogen grad af lukningen af mindst et anlæg i Det Forenede Kongerige i andet kvartal 2002.
3.5.1.4. Produktivitet
TABELPOSITION
(264) Produktiviteten var stabil fra 1997 til 1999 med ca. 303 til 309 EUR/ton. Den steg til 335 EUR/ton i 2000, idet EF-producenterne reducerede antallet af ansatte som reaktion på effektivitetsforbedringer. Den faldt imidlertid i 2001, hvor faldet i produktionen førte til lavere effektivitet trods en reduktion i tallet af ansatte. Hvis produktionen ikke falder yderligere, forventes produktiviteten at stabiliseres i 2002, efterhånden som virkningerne af nedskæringen i antallet af arbejdspladser i slutningen af 2001 bliver fuldt ud mærkbare.
3.5.1.5. Likviditet
TABELPOSITION
(265) Likviditeten kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke kun for den pågældende vare selv. Denne indikator blev derfor anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er angivet ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001.
3.5.1.6. Afkast af den investerede kapital
TABELPOSITION
(266) Afkastet af den investerede kapital kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke blot for selve den pågældende vare. Denne indikator blev derfor også anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er anført ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 2000 til 2001.
3.5.1.7. Andre indikatorer
(267) Det blev ikke anset for relevant at analysere forbruget, salgsmængden, markedsandelen, enhedspriserne, rentabiliteten og lagrene under dette emne, fordi en fuldstændig analyse af disse indikatorer kun var relevant for det frie marked.
3.5.2. Analyse af det frie marked
3.5.2.1. Forbrug
TABELPOSITION
(268) Forbruget af varmtvalsede smalle bånd i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-producenternes samlede salg på det frie marked og den samlede import af den pågældende vare til Fællesskabet som oplyst af Eurostat og i de eksporterende producenters besvarelser af spørgeskemaerne.
(269) Mellem 1997 og 1999 steg forbruget i Fællesskabet fra 2,14 mio. tons til 2,23 mio. tons. Det var stabilt i 2000, men faldt til 2,13 mio. tons i 2001. Faldet i forbruget mellem 2000 og 2001 er undersøgt under "andre faktorer" for at klarlægge, hvorvidt det bidrog til den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og i bekræftende fald i hvilken udstrækning.
3.5.2.2. Salgsmængde
TABELPOSITION
(270) Opmuntret af en vis stigning i forbruget steg salget af den lignende vare i Fællesskabet gradvist fra 2,05 mio. tons til 2,07 mio. tons mellem 1997 og 1998 og videre til 2,09 mio. tons i 1999. Derefter faldt salget af den lignende vare i 2000 (til 2,06 mio. tons) og kraftigere i 2001 (til 1,92 mio. tons). Faldet i salget i Fællesskabet af den lignende vare var i 2001 på 7 %, noget højere end faldet i forbruget på 5 %. Dette afspejler importens stigende dominans på et marked, hvor forbruget var faldet i 2001.
3.5.2.3. Markedsandel
TABELPOSITION
(271) EF-producenternes markedsandel faldt fra 96,0 % til 94,1 % mellem 1997 og 1998 som følge af stigningen i importen fra Sydøstasien i 1998, der var et resultat af krisen i Asien. Til trods for prisfald i det følgende år (1999) vedblev de med at tabe markedsandel, omend langsommere. Mellem 1999 og 2000 faldt EF-producenternes markedsandel igen, og det samme var tilfældet mellem 2000 og 2001. EF-producenternes markedsandel faldt til 89,9 %, hvilket var 6,1 procentpoint lavere end ved begyndelsen af undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at tabet af markedsandel mellem 2000 og 2001 fortsatte med øget hastighed, selv om EF-producenterne sænkede priserne i denne periode.
3.5.2.4. Prisen på den lignende vare og underbud
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(272) Gennemsnitsprisen på den lignende vare steg til 347 EUR pr. ton mellem 1997 og 1998, men faldt derefter til 298 EUR pr. ton i 1999, idet producenterne i Fællesskabet kæmpede for at genvinde markedsandele. Priserne steg i 2000, men faldt igen (med 4,5 %) til 343 EUR/ton i 2001. Denne tendens bekræftes yderligere, fordi kvartalspriserne fra første kvartal 2001 til første kvartal 2002 viser et fald fra 349 EUR/ton til 332 EUR/ton i prisen på EF-varen.
(273) For at fastlægge underbuddets størrelse blev oplysninger om priserne undersøgt for sammenlignelige tidsperioder, på samme handelstrin og for salg til tilsvarende kunder. Hjemmemarkedspriserne blev i 2001 i gennemsnit underbudt med 26,7 %, jf. en sammenligning mellem de priser, der faktureredes af producenterne i Fællesskabet, og de priser, der faktureredes af producenter, som eksporterede til Fællesskabet.
3.5.2.5. Rentabilitet
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(274) EF-producenternes rentabilitet på salget i Fællesskabet svingede betydeligt i den betragtede femårsperiode. Deres laveste rentabilitet blev noteret i 1999, hvor EF-producenterne sænkede deres priser i et forsøg på at genvinde markedsandel fra importen. Den højeste rentabilitet blev registreret i 1998. I 2001, hvor importen nåede sit højeste niveau i femårsperioden, faldt gennemsnitsprisen på importen til 239 EUR/ton, og gennemsnitsprisen på EF-varen faldt til 343 EUR/ton. Dette fald i prisen på EF-varen førte sammen med faldet i salgsmængden til, at EF-producenternes rentabilitet faldt fra 5,5 % til - 1,7 %, og denne negative udvikling synes at være fortsat i 2002. Denne tendens bekræftes yderligere, fordi de kvartalsvise tal for tiden mellem første kvartal 2001 og første kvartal 2002 viser, at rentabiliteten af EF-producenternes salg på fællesskabsmarkedet faldt fra 1,6 % til - 8,5 %.
(275) Målprisunderbuddet afspejler den grad, hvormed prisen på den importerede vare er lavere end den pris, som EF-producenterne kunne forvente at opnå i en situation, hvor der ikke bliver forvoldt skade. Målprisunderbuddet blev beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris pr. ton af EF-varen. Denne pris blev beregnet ved at tage de respektive produktionsomkostninger for hver EF-vare, hvortil der blev lagt en fortjenstmargen på 8 %. Denne fortjenstmargen ansås for rimelig, da den afspejler fællesskabsproducenternes fortjeneste i en normal handelssituation, der ikke er påvirket af en pludselig stærk stigning i importen. Denne ikke-skadevoldende pris blev sammenlignet med den vejede gennemsnitspris pr. ton af den importerede vare i 2001. Forskellen mellem disse to priser blev udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, på den importerede vare og gav et målprisunderbud på 53,5 %.
3.5.2.6. Lagre
TABELPOSITION
(276) Lagerbeholdningerne var stabile i 1997 og 1998, men faldt i 1999, fordi EF-producenterne nedbragte produktionen som reaktion på prisfaldet i begyndelsen og midten af året. I 2000 blev lagrene genopbygget til 142535 tons, og de lå stabilt på omkring dette niveau i 2001.
3.5.3. Analyse af bundet anvendelse
TABELPOSITION
(277) Nogle indikatorer vedrørende bundet anvendelse er angivet i globale tal, hvor den bundne anvendelse indgår i analysen af den samlede aktivitet for den pågældende vare (dvs. kapacitet og kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse og produktivitet). For så vidt angår andre faktorer, der er analyseret ovenfor i forbindelse med det frie marked, nemlig salgspriser, lagre og rentabilitet, er de modtagne oplysninger ifølge deres natur ikke egnet til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der er indhentet for det frie marked for varmtvalsede smalle bånd, men der er imidlertid ikke bevis for, at det var mere rentabelt at producere med henblik på bundet anvendelse end til det frie marked. Denne analyse fokuserer derfor på produktionen til bundet anvendelse og undersøger, om udviklingstendensen her kan sammenlignes med tendensen for det frie marked og det samlede marked.
(278) Produktionen til bundet anvendelse tegnede sig for omkring 13 % af den samlede produktion i Fællesskabet mellem 1997 og 2000. Som følge af faldet i den samlede produktion steg dette imidlertid til omkring 14 % af den samlede produktion i Fællesskabet i 2001. I absolutte tal var produktionen til bundet anvendelse mere eller mindre stabil i femårsperioden (dog med en svag stigning) og udgjorde mellem 344566 tons og 377552 tons.
3.5.4. Konklusion
(279) Oplysningerne viser, at mens produktionskapaciteten forblev stabil, og der var en svag stigning i produktiviteten, er udviklingen samlet set negativ for kapacitetsudnyttelse, produktion og beskæftigelse, og der kan også iagttages en negativ udvikling for likviditeten og afkastet af den investerede kapital.
(280) Samlet viser oplysningerne om det frie marked, at der på baggrund af et stagnerende forbrug og en forøgelse af lagrene var en negativ udvikling for salget, markedsandelen, priserne og rentabiliteten.
(281) Oplysningerne om den bundne anvendelse har vist en stabil tendens. Disse konklusioner blev støttet af analysen af de samlede aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare.
(282) Navnlig bemærker Kommissionen, at mens importen i 2001 nåede sit højeste niveau i fem år (214414 tons), havde EF-producenterne deres laveste salg i Fællesskabet i fem år (1,92 mio. tons), og deres rentabilitet faldt hurtigt. Dette skete på baggrund af et samtidigt fald i produktionen og forbruget. På denne baggrund kunne der forventes et fald i importen, men den steg i stedet for fjerde år i træk.
(283) Virkningerne på EF-producenterne af denne kombination af faktorer afspejles i resultatindikatorerne. Fællesskabsproducenternes rentabilitet er faldet fra 5,5 % i 2000 til et tab på 8,5 % i første kvartal 2002. Producenterne i Fællesskabet har tabt markedsandel, der nåede det laveste niveau i fem år i 2001. Kapacitetsudnyttelsen faldt også stærkt i 2001 til det laveste niveau i fem år, og det samme gjorde produktiviteten trods betydelige tab af arbejdspladser i både 2000 og 2001. I 2001 nåede beskæftigelsen sit laveste niveau i femårsperioden. Denne udvikling bekræftes af det fortsatte fald i priserne og rentabiliteten mellem første kvartal 2001 og første kvartal 2002.
(284) Under hensyntagen til alle disse faktorer og navnlig analysen af aktiviteterne i forbindelse med det frie marked konkluderer Kommissionen, at EF-producenterne har lidt væsentlig skade.
3.6. Årsagssammenhæng
(285) For at undersøge, om der er en årsagssammenhæng mellem den øgede import og den alvorlige skade, og for at sikre, at skade forvoldt af andre faktorer ikke tilskrives den forøgede import, har Kommissionen foretaget sig følgende:
- de skadelige virkninger af faktorer, der anses for at forvolde skade, er blevet adskilt fra hinanden
- disse skadelige virkninger er blevet tilskrevet de faktorer, der forårsager dem, og
- efter at have tilskrevet skade til alle de tilstedeværende årsagsfaktorer har Kommissionen afgjort, hvorvidt den øgede import er en reel og betydelig årsag til væsentlig skade.
3.6.1. Virkningerne af den øgede import
(286) Markedet for varmtvalsede smalle bånd er gennemsigtigt med hensyn til forsyningskilder, kunder og priser. Da varmtvalsede smalle bånd i det væsentlige er en råvare, konkurrerer den pågældende vare og den lignende vare hovedsagelig på prisen. I perioden fra 1999 til 2001 voksede den relevante imports markedsandel fra 6,5 % til 10,1 %. Samtidig faldt markedsandelen for EF-varen fra 93,5 % i 1999 til 89,9 % i 2001. I samme periode steg importen fra 6,1 % til 9,8 % af den produktion, der var bestemt for salg (5,5 % til 8,4 % af den samlede produktion i Fællesskabet). Importen er således også steget i forhold til produktionen og på EF-producenternes bekostning.
(287) For så vidt angår priserne faldt den gennemsnitlige enhedspris på den pågældende vare på fællesskabsmarkedet fra 302 EUR/ton i 2000 til 239 EUR/ton i 2001. Den gennemsnitlige enhedspris på den lignende vare faldt fra 359 EUR/ton til 343 EUR/ton. På dette gennemsigtige marked havde prisunderbuddet en afgørende virkning. Virkningerne for EU-producenternes indtægter af salget i Fællesskabet alene af faldet i den gennemsnitlige enhedspris på den lignende vare ville have været et fald på ca. 4,5 % (33 mio. EUR) i 2001. Tages der hensyn til det samtidige fald i salgsmængden, udgør det faktiske fald i omsætningen i Fællesskabet 89 mio. EUR. Faste omkostninger udgør en væsentlig del af EF-producenternes generalomkostninger. Faldet i salgsindtægterne førte derfor til et uforholdsvis højere fald i fortjenesten, og fællesskabsproducenterne havde i 2001 et tab på 1,6 %. Dette fald i priserne og rentabiliteten skal desuden ses på baggrund af en række lukninger af stålværker og det deraf følgende tab af arbejdspladser.
(288) Kommissionen finder derfor, at der er en sammenhæng mellem stigningen i importen til lave priser og den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og at stigningen i importen har haft skadelige virkninger, særlig med hensyn til pristryk og faldende salg for EF-producenterne på fællesskabsmarkedet.
3.6.2. Virkninger af ændringer af forbruget
(289) Kommissionen undersøgte de skadelige virkninger af faldet i forbruget mellem 2000 og 2001. Dette fald skal ses på baggrund af den samlede udviklingstendens i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen. Forbruget steg fra 2,14 mio. tons i 1997 til 2,23 mio. tons i 1999 og derefter til 2,24 mio. tons i 2000, før det igen faldt omkring 110000 tons til 2,13 mio. tons i 2001.
(290) Selv om forbruget faldt mellem 2000 og 2001, var det samlet set stabilt over hele femårsperioden.
(291) Ved undersøgelsen af faldet mellem 2000 og 2001 må der tages hensyn til alle markedsdeltagernes reaktion på faldet i forbruget. I denne forbindelse konstateredes det, at selv om EF-producenterne var tvunget til at reducere salget i Fællesskabet med omkring 150000 tons i 2001 i forhold til 2000, steg importen kraftigt. Der konstateredes ingen økonomisk begrundelse, der kunne forklare den stærke stigning i importen. Ingen eksportører hævdede f.eks., at dette skyldtes lavere produktionsomkostninger.
(292) For så vidt angår virkningerne på priserne fører et stabilt forbrug normalt ikke til faldende priser, og selv ikke faldet på 4 % i 2001 burde ikke normalt have væsentlige prismæssige virkninger, hvis produktionen hurtigt tilpasses markedets behov. I denne forbindelse synes EF-producenterne at have reageret ved at begrænse både produktionen og salget i højere grad, end det var nødvendigt for at være i overensstemmelse med faldet i forbruget.
(293) Ligeledes ville de skadelige virkninger som følge af lave priser også blive holdt i ave, hvis pristrykket reduceres. Den vigtigste faktor her er fortjenesten, hvor ethvert fald ville være blevet minimeret, hvis priserne ikke var faldet betydeligt. Det er derfor rimeligt at konkludere, at hvis der ikke havde været en stærk stigning i importen til lave priser, ville faldet i forbruget ikke have ført til et betydeligt fald i fortjenesten.
(294) Selv om alle markedsdeltagerne havde handlet ansvarligt og justeret deres produktion, ville EF-producenterne ikke desto mindre stadig have haft et mindre salg i 2001 end i 2000. EF-producenternes salg faldt med 150000 tons fra 2000 til 2001. Samtidig steg importen med 40000 tons i forhold til 2000. I betragtning af den femårige forbrugsudvikling burde EF-producenternes salg have været uforandret.
(295) Af ovennævnte årsager konkluderes det derfor, at der er en signifikant, men ikke væsentlig forbindelse mellem faldet i forbruget og de skadelige virkninger, der er iagttaget.
3.6.3. Virkninger af ændringer af den bundne anvendelse
(296) Kommissionen har også undersøgt virkningerne af udviklingen i den bundne anvendelse af varmtvalsede smalle bånd. Mellem 1997 og 2000 steg denne anvendelse fra 344566 tons til 377552 tons, men faldt derefter til 368239 tons i 2001. Kommissionen bemærkede, at dette fald svarede til markedsvilkårene for halvfabrikata og færdigvarer.
(297) Nogle indikatorer vedrørende bundet anvendelse er angivet i globale tal, hvor den bundne anvendelse indgår i analysen af den samlede aktivitet for den pågældende vare (dvs. kapacitet og kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse og produktivitet). For så vidt angår visse andre faktorer, der er analyseret ovenfor i forbindelse med det frie marked, nemlig salgspriser, lagre og rentabilitet, er de yderligere modtagne oplysninger om den bundne anvendelse ifølge deres natur ikke egnet til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der er indhentet for det frie marked for varmtvalsede plader, men der er imidlertid ikke bevis for, at det var mere rentabelt at producere med henblik på bundet anvendelse end til det frie marked.
(298) Faldet i den bundne anvendelse har forvoldt mindre skadelige følger for produktionen, hvilket igen har påvirket kapacitetsudnyttelse og i sidste ende rentabiliteten. Virkningerne var imidlertid begrænsede, og det pris- og indtægtsfald, som EF-producenterne har været udsat for på det frie marked, var forårsaget af lavprisimporten og havde ingen eller kun begrænset forbindelse med faldet i den bundne anvendelse.
3.6.4. Virkninger af eksportresultaterne
(299) Kommissionen undersøgte også virkningerne af et fald i eksporten.
TABELPOSITION
(300) Mellem 1997 og 2001 faldt EF-producenternes eksport af varmtvalsede smalle bånd til tredjelande fra 330618 tons til 273737 tons. Der var et støt fald mellem 1997 og 1999, en stigning i 2000 og derefter igen et fald. I løbet af femårsperioden faldt eksporten med omkring 57000 tons. Der var derfor visse skadelige følger af en nedgang i eksporten i løbet af den femårige periode.
(301) Af ovennævnte årsager konkluderes det derfor, at der er en vis forbindelse mellem faldet i eksporten og de skadelige virkninger, der er iagttaget.
3.6.5. Virkninger af overskudskapacitet
(302) Kommissionen har yderligere undersøgt, om overskudskapacitet hos fællesskabsproducenterne kan have haft skadelige virkninger. Der var ingen væsentlige ændringer af den samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet i undersøgelsesperioden. Der blev derfor ikke iagttaget nogen forbindelse mellem kapaciteten og de skadelige virkninger.
3.6.6. Virkninger af omstrukturering
(303) Kommissionen undersøgte yderligere de skadelige virkninger af den omstrukturering, som producenterne i Fællesskabet har gennemført i de senere år. I denne forbindelse bemærkes det, at omstrukturering generelt vil medføre omkostninger på kort sigt, f.eks. til fratrædelsesordninger, opkøb osv., men at disse omkostninger opvejes af effektivitetsforbedringer på mellemlang sigt. I betragtning af den igangværende omstruktureringsproces vil dette betyde, at løbende kortfristede omkostninger (selv hvis de fandtes at være begrænsede) havde indvirkning på omkostningsstrukturen.
3.6.7. Fordeling af de skadelige virkninger
(304) Den skade, der er forvoldt EF-producenterne, havde hovedsagelig form af faldende salg og voksende finansielle tab. Kommissionen fastslog, at fire faktorer udover væksten i importen bidrog til skaden: faldende forbrug, faldende bundet anvendelse, faldende eksport og igangværende rationaliseringsbestræbelser.
(305) For det første faldt forbruget mellem 2000 og 2001, selv om femårstendensen var stabil. Importen udviklede sig imidlertid slet ikke i overensstemmelse med dette forbrugsmønster, og Kommissionen finder, at faldet i forbruget ikke spillede en væsentlig rolle hverken med hensyn til mængde eller pris.
(306) For så vidt angår faldet i den bundne anvendelse, der blev iagttaget mellem 2000 og 2001, havde dette en mindre indvirkning med hensyn til mængde. Det har imidlertid ingen væsentlig forbindelse med det fald i priser og indtægter, som EF-producenterne har lidt på det frie marked.
(307) Kommissionen undersøgte også faldet i EF-producenternes eksport i løbet af femårsperioden. Der var et fald i løbet af femårsperioden. Dette fald skal imidlertid ses på baggrund af EF-producenternes samlede salg. I denne forbindelse udgjorde faldet 1 %. Udviklingen i eksporten havde derfor betydelig mindre virkning for EF-producenterne i perioden 2000/01 end stigningen i importen.
(308) For så vidt angår virkningerne af de igangværende rationaliseringsbestræbelser finder Kommissionen ligeledes, at virkningerne på EF-producenternes omkostningsstruktur ikke er væsentlig, især ikke sammenlignet med de prismæssige virkninger af lavprisimporten.
(309) Kommissionen bemærkede, at faldet i EF-producenternes salgsmængde, salgspriser og rentabilitet hovedsagelig skyldtes stigningen i importen, som fortsatte med at stige under faldet i forbruget i 2001.
3.6.8. Konklusion
(310) Efter at de skadelige virkninger af de øvrige kendte faktorer er blevet undersøgt og adskilt fra hinanden og fra de skadelige virkninger af den forøgede import, og efter at det er sikret, at den af andre faktorer forvoldte skade ikke tilskrives importen, kan det konkluderes, at der er en reel og betydelig forbindelse mellem den forøgede import og den væsentlige skade, som er forvoldt EF-producenterne.
3.7. Yderligere udvikling
(311) Kommissionen har desuden analyseret en række faktorer, der gør det berettiget at konkludere, at den alvorlige skade, som er forvoldt EF-producenterne, kan forventes at blive betydeligt værre, hvis importen fortsætter på sit nuværende niveau eller stiger.
3.7.1. De amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(312) Det skal erindres, at USA den 5. marts 2002 indførte beskyttelsesforanstaltninger mod visse stålprodukter, herunder varmtvalset stål og varmtvalsede plader. Disse foranstaltninger trådte i kraft den 20. marts 2002 og består af en stigning i tolden på importen til USA på 30 % af værdien i det første år, 24 % i det andet år og 18 % i det tredje år. Foranstaltningerne finder de ikke anvendelse på Canada, Israel, Jordan og Mexico og en række lande, der er angivet som udviklingslande.
3.7.2. Omledning af handelen som følge af amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(313) Kommissionen undersøgte de sandsynlige virkninger af de amerikanske foranstaltninger ved at analysere situationen for de vigtigste lande, der eksporterede til USA. Da den import til USA, der ikke er fritaget fra foranstaltningerne, ikke er betydelig, konkluderes det, at enhver resulterende omledning af handelen til Fællesskabet sandsynligvis vil være ret beskeden.
3.7.3. Begrænsning af Fællesskabets eksport som følge af de amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(314) Faldet i Fællesskabets eksport til USA som følge af de amerikanske foranstaltninger forventes også at blive begrænset. Det er dog sandsynligt, at Fællesskabets eksport til andre markeder også vil falde, fordi alle producenter på verdensplan vil finde det vanskeligere at eksportere på grund af såvel de amerikanske foranstaltninger som de foranstaltninger, som andre tredjelande og Fællesskabet træffer for at undgå omledning til deres egne markeder.
3.7.4. Projicerede virkninger af de amerikanske foranstaltninger
(315) Kommissionen undersøgte ikke desto mindre situationen i forbindelse med de samarbejdsvillige eksporterende producenters kapacitet. Det konstateredes, at de havde øget deres kapacitet fra 1999-niveauet på ca. 12,2 mio. tons til 13,2 mio. tons i 2001. Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter gav udtryk for, at de påtænkte at reducere deres kapacitet i umiddelbar fremtid, eller at de ville begrænse produktionen i lyset af de amerikanske foranstaltninger.
(316) De fleste angav, at de ville opveje eventuelle indskrænkninger i deres eksport til USA ved at sælge mere på deres hjemmemarkeder, men denne erklæring blev fremsat på baggrund af uændret eller faldende forbrug på disse markeder. I denne forbindelse er det meget usandsynligt, at disse producenter kan øge salget nævneværdigt på deres hjemmemarkeder. Det er heller ikke sandsynligt, at de kan øge salget på andre eksportmarkeder, da producenterne på de fleste af disse markeder allerede lider under den betydelige lukning af det amerikanske marked, og der er ingen tegn på, at der på kort og mellemlang sigt vil være et væsentligt øget forbrug på disse markeder, der kan muliggøre en vækst i importen.
(317) Kommissionen har vurderet de mulige virkninger for EF-producenterne, hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, og af omledningen af handelen som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger og disse foranstaltningers virkning på Fællesskabets eksport. I denne forbindelse fandt Kommissionen, at hvis Fællesskabet ikke indfører beskyttelsesforanstaltninger, vil importen fortsætte på det nuværende eller et højere niveau med det resultat, at EF-erhvervsgrenens situation vil blive meget kraftigt forværret, særlig i betragtning af markedsindskrænkningen. I betragtning af EF-producenternes yderst udsatte position, vil selv en videreførelse af importen på det nuværende niveau have væsentlige følger og føre til en yderligere nedgang i EF-producenternes salg og til yderligere negative konsekvenser for de andre indikatorer for erhvervsgrenens tilstand.
(318) Det fortsatte fald i Fællesskabets eksport vil også i bidrage til forværringen af EF-producenternes situation. Det anslås, at Fællesskabets eksport siden indførelsen af de amerikanske foranstaltninger allerede er faldet, og denne situation forventes at vare ved eller endda at forværres i de kommende måneder.
(319) Den forventede udvikling for importen og Fællesskabets eksport vil forværre EF-erhvervsgrenens situation med hensyn til alle de faktorer, der allerede er undersøgt ved fastlæggelsen af, at der forekom væsentlig skade. Det vil føre til et yderligere fald i salget og priserne med deraf følgende negative virkninger for produktionen, øgede enhedsomkostninger og øgede tab. De samlede negative virkninger vil blive stærkt forværret af, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade som følge af de senere års stigende import.
3.7.5. Konklusion
(320) Under behørig hensyntagen til, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade, er det rimeligt at konkludere, at selv en videreførelse af importen på det nuværende niveau vil forværre EF-producenternes situation. Denne situation vil desuden blive forværret af et fald i eksporten fra Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger.
Vare 3
Ulegerede varmtvalsede smalle bånd
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
4. VARE 4 - LEGEREDE VARMTVALSEDE FLADE PRODUKTER
4.1. Den pågældende vare og den lignende eller direkte konkurrerende vare
4.1.1. Den pågældende vare
(321) Den pågældende vare er visse legerede varmtvalsede flade produkter (i det følgende benævnt "legerede produkter"). Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode 7225 19 10, 7225 30 00, 7225 40 80, 7226 19 10, 7226 91 10, 7226 91 90 og 7226 99 20.
(322) Legerede produkter fremstilles på samme måde som varmtvalsede bredbånd og plader, men med et legeringselement føjet til grundstålet. De kan være oprullet og benyttes som udgangsmateriale ved fremstilling af en bred vifte af andre stålprodukter.
(323) Hver af de ovenfor anførte KN-koder svarer til en specifik produkttype, differentieret ved bredde og tykkelse inden for ovennævnte intervaller.
(324) Selv om hver KN-kode svarer til en identificerbar type af legerede produkter, fandtes det, at de alle har identiske eller lignende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Alle typer legerede produkter udgør derfor en enkelt vare, der henhører under de ovenfor anførte relevante KN-koder.
4.1.2. Lignende eller direkte konkurrerende varer
(325) Kommissionen har undersøgt, om den af fællesskabsproducenterne fremstillede vare (i det følgende benævnt "lignende vare") er varer, der ligner den pågældende importerede vare. I løbet af undersøgelsen modtog Kommissionen henvendelser fra visse store eksportører og importører af legerede produkter, der påstod, at visse typer legerede produkter, der blev importeret til Fællesskabet, ikke blev fremstillet af producenterne i Fællesskabet og derfor ikke burde anses for at "ligne" den pågældende vare.
(326) Kommissionen foretog en grundig undersøgelse af disse henvendelser og tog navnlig følgende undersøgelsesresultater i betragtning:
a) den importerede vare og EF-varen havde samme toldmæssige internationale tarifering. De havde desuden samme eller tilsvarende fysiske egenskaber, såsom sammensætning, størrelse, form og konsistens, og blev fremstillet i henhold til internationalt anerkendte standarder
b) den importerede vare og EF-varen solgtes gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, og oplysninger om priser var alment tilgængelige (f.eks. offentliggøres oplysninger om priserne i fagtidsskrifter såsom Metal Bulletin og Steel Weekly), og den pågældende vare og EF-producenternes vare konkurrerer hovedsagelig på prisen
c) den importerede vare og EF-varen kunne begge benyttes til samme eller tilsvarende endelige anvendelsesformål, og de var derfor i vidt omfang alternative varer eller substitutter og kunne let udskiftes
d) forbrugerne opfattede både den importerede vare og EF-varen som alternative midler til at udføre bestemte funktioner for at opfylde et bestemt behov eller ønske, og i denne forbindelse var de forskelle, der identificeredes af eksportøren eller importøren, blot mindre variationer, der var fremstillet for en bestemt kunde.
(327) Kommissionen har konkluderet, at trods de påståede tekniske forskelle i varernes egenskaber og kvalitet, der er angivet i disse henvendelser, er den importerede vare og EF-varen "lignende eller direkte konkurrerende" varer.
4.2. Øget import
(328) Kommissionen har undersøgt, om den pågældende vare importeres til Fællesskabet i en så øget mængde - enten absolut eller i forhold til produktionen i Fællesskabet - og/eller på sådanne vilkår eller betingelser, at der forvoldes eller trues med at forvolde EF-producenterne alvorlig skade. I denne forbindelse har Kommissionen fokuseret på importen af den pågældende vare i den seneste periode, for hvilken der forelå oplysninger i absolutte tal og i forhold til den til salg beregnede produktion (ikke indbefattet til bundet anvendelse) og den samlede produktion. Nedenstående tabel viser udviklingen i importen i absolutte tal og i forhold til den EF-produktion, der var bestemt for salg, og til den samlede produktion i Fællesskabet (herunder til bundet anvendelse) for hvert af årene mellem 1997 og 2001.
Vare 4
Ulegerede varmtvalsede flade produkter
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(329) Mellem 1999 og 2000 steg importen fra 25719 tons til 158233 tons, dvs. med 515 %. I samme periode steg den til salg bestemte produktionen med 21 %, således at stigningen i forhold til produktionen til det frie marked var på over 400 %. Den samlede produktion steg også med 21 %, således at stigningen i importen i forhold til den samlede produktion var på omkring 400 %.
(330) Mellem 2000 og 2001 steg importen til 468773 tons (en yderligere stigning på omkring 200 %). I 2001 faldt den til salg bestemte produktion med 11 %, således at importen steg med over 232 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked. Den samlede produktion faldt også i 2001 (med 12 %), således at stigningen i importen i forhold til den samlede produktion var på 236 %.
(331) Prisen på den pågældende vare er (på grund af små mængder) først helt pålidelig fra og med 1999. Priserne faldt betydeligt fra 1999 til 2001 (med 24 %).
4.2.1. Glidende gennemsnit over to år
(332) For at fastlægge den underliggende tendens i importens udvikling mellem 1997 og 2001 og for at afgøre, om den nylige stigning i importen er udtryk for en etableret tendens, benyttede Kommissionen glidende gennemsnit over to år. De bekræfter, at selv om importen steg fra 1997/98 til 1998/99, lå de vigtigste stigninger fra 1998/99 til 2000/01.
4.2.2. Importens markedsandel
(333) Importens markedsandel steg stærkt i perioden fra 1997 til 2001, selv om de vigtigste stigninger forekom fra 1999 til 2001, hvor importens markedsandel steg fra 1,2 % til 17,2 %.
4.2.3. Konklusion
(334) Stigningen i importen mellem 1999 og 2001 på over 1700 % i absolutte tal og på over 1500 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked, og til den samlede produktion er pludselig, kraftig og betydelig. De nylige stigninger i importen kan ikke tilskrives de normale høj- og lavpunkter i importniveauerne, jf. de toårige glidende gennemsnit i løbet af den undersøgte femårsperiode.
(335) Det konkluderes, at stigningen i den senere tid kan anses for at være pludselig, kraftig og betydelig set i forhold til udviklingen i tidligere år.
4.3. Uforudset udvikling
4.3.1. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen - Generelt
(336) Som reaktion på krisen i Asien(7) har USA, der tegner sig for omkring en ottendedel af verdens stålforbrug, siden 1998 gjort øget brug af instrumenter til beskyttelse af handelen i stålsektoren for at beskytte amerikanske producenter mod konkurrence. Der er truffet afgørelse om en række af disse foranstaltninger i WTO, og nogle af de benyttede metoder er blevet erklæret uforenelige med WTO. Ikke desto mindre er mange af de foranstaltninger, der fortsat er i kraft, baseret på de samme metoder.
(337) Nedenstående tabel viser det årlige antal endelige afgørelser (for et eller flere lande) om antidumping- og udligningstold, som USA har truffet for stålsektoren som helhed mellem 1997 og 2001, og illustrerer den øgede aktivitet i de seneste tre år.
TABELPOSITION
(338) I løbet af 2001 gav USA også meddelelse om yderligere bredt baserede tiltag i stålsektoren. I januar indledte USA en undersøgelse af stål i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act of 1974. I juli bekendtgjorde USA's International Trade Commission (ITC), at der ville blive foretaget en undersøgelse af stål i henhold til sektion 202 i Trade Act of 1974, og i december anbefalede ITC beskyttelsesforanstaltninger for et bredt udvalg af stålprodukter.
(339) Disse tiltag, der kulminerede i de beskyttelsesforanstaltninger, der blev bekendtgjort af USA den 5. marts 2002, har haft en stadig mere afdæmpende virkning på importen af stålprodukter til USA og førte til et fald i den amerikanske stålimport på 33 % mellem 1998 og 2001. Navnlig havde beskyttelsesproceduren, der havde været drøftet i flere måneder, inden den blev indledt, en begrænsende virkning på importen til USA på grund af den usikkerhed, den skabte for de erhvervsdrivende. Det er den største kommercielle beskyttelsesaktion, der nogen siden er blevet indledt af et WTO-medlem, idet den vedrører import til en værdi af omkring 17 mia. USD.
4.3.2. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen - i relation til den pågældende vare
(340) For så vidt angår varmtvalsede flade produkter (der omfatter den pågældende vare) indførte USA 14 antidumpingforanstaltninger (herunder en suspensionsaftale) med høj told og 6 udligningsforanstaltninger mellem 1999 og 2001. Navnlig indførte USA i juli 1999 antidumpingtold på mellem 41,27 % og 43,40 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Brasilien. I september 2000 indførte USA antidumpingtold på mellem 40,6 % og 44,59 % og udligningstold på 41,69 % (til dels anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Argentina. I november 2000 indførte USA antidumpingtold på mellem 64,20 % og 90,83 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. I november 2000 indførte USA også antidumpingtold på mellem 36,53 % og 44,40 % og udligningstold på mellem 8,28 % og 31,89 % (til dels anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Indien.
(341) Den 15. marts 2002 opretholdt USA antidumpingforanstaltninger over for eksportører i 14 lande og udligningsforanstaltninger over for eksportører i 6 lande for så vidt angår varmtvalsede flade produkter. Følgende lande var berørt af disse foranstaltninger: Argentina, Brasilien, Kina, Indien, Indonesien, Japan, Kasakhstan, Nederlandene, Rumænien, Rusland, Sydafrika, Taiwan, Thailand og Ukraine. Efter indførelsen af antidumping- eller udligningsforanstaltninger er den amerikanske import af den pågældende vare fra det relevante land i alle tilfælde faldet. Desuden fandt det drastiske fald i den amerikanske import i 2001 sted i et år, hvor der ikke blot var 14 antidumpingforanstaltninger og 6 udligningsforanstaltninger i kraft over for den pågældende vare, men hvor USA også ved årets begyndelse indledte en stålundersøgelse i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act af 1974, og hvor USA midt på året gav meddelelse om en bred stålundersøgelse i henhold til sektion 202 i Trade Act af 1974.
(342) Mellem 1999 og 2001 faldt importen af varmtvalsede flade produkter til USA fra 5,40 mio. tons til 2,56 mio. tons. I samme periode steg importen af de samme varer til Fællesskabet fra 2,87 mio. tons til 4,20 mio. tons, dvs. med mere end 46 %.
(343) Kommissionen har også fastslået, at en af virkningerne af, at USA reducerede importen af varmtvalsede flade produkter til sit marked, var at øge importen til fællesskabsmarkedet. På grundlag af de foreliggende oplysninger har Kommissionen fastslået, at der er en tidsmæssig sammenhæng mellem USA's øgede og udstrakte anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen i de senere år, den dramatiske nedbringning af den amerikanske import af varmtvalsede flade produkter mellem 2000 og 2001 og stigningen i Fællesskabets import af denne vare i samme tidsrum. Fællesskabet var et af de vigtigste eksportmarked for varmtvalsede flade produkter i 2001. Både fællesskabsmarkedet og det amerikanske marked har de samme typer industrielle brugere. Mange af de eksportører, der er ramt af de amerikanske handelsbeskyttelsesinstrumenter, har også eksporteret til Fællesskabet i en årrække. På samme tid som den amerikanske import faldt kraftigt, voksede importen til Fællesskabet til et rekordhøjt niveau til trods for et fald i BNP-væksten, produktionen og forbruget i Fællesskabet i 2001.
(344) Denne øgede og udstrakte brug af handelsbeskyttelsesinstrumenter, hvoraf en række fandtes at være uforenelige med WTO, kunne ikke have været forudset ved afslutningen på Uruguay-runden og er en uforudset udvikling, således som det kræves i aftalen om beskyttelsesforanstaltninger.
4.3.3. Fald i importen til USA
(345) Nedenstående tabel viser importen til USA af varer henhørende under kode 7225 19, 7225 30, 7225 40, 7226 19, 7226 91 og 7226 99 (der omfatter den pågældende og lignende vare) i det harmoniserede system i perioden 1999 til 2001.
TABELPOSITION
Kilde:
Global Trade Atlas
(346) Importen til USA faldt mellem 1999 og 2001. Især faldt importen kraftigt i 2001, nemlig med ca. 15 % (omkring 84000 tons).
(347) Faldet i denne import til USA kan primært forklares ved den direkte virkning af de ovenfor omhandlede foranstaltninger på eksportører, hvis varer er blevet genstand for antidumping- og/eller udligningstold, men også ved disse foranstaltningers og undersøgelsernes indirekte afskrækkende virkninger på alle selskaber, der eksporterer den pågældende vare til USA.
(348) Nedenstående tabel viser virkningerne af bestemte antidumping- og udligningsforanstaltninger på eksporten af de ovennævnte varer fra bestemte lande.
TABELPOSITION
4.4. Definition af producenterne i Fællesskabet
(349) Den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare er på omkring 3,1 mio. tons pr. år. Følgende stålvirksomheder i Fællesskabet samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen:
- Corus Staal BV, Nederlandene
- Riva Ilva SpA, Italien
- Salzgitter AG Stahl & Technologie, Tyskland
- Sidmar NV, Belgien
- Sollac SA, Frankrig
- SSAB Tunnplat, Sverige
- Thyssen Krupp Stahl AG, Tyskland
- Lucchini SpA, Italien.
(350) Disse selskaber er alle medlemmer af Foreningen af Europæiske Stålproducenter (Eurofer). De tegnede sig for omkring 75 % af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare. De tegner sig for hovedparten af den samlede produktion i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 3, litra c) i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 519/94. De anses derfor for at være producenterne i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure.
4.5. Alvorlig skade
(351) For at fastslå, om der er forvoldt EF-producenterne af den lignende vare alvorlig skade, dvs. en væsentlig samlet forværring af EF-producenternes stilling, har Kommissionen vurderet alle relevante faktorer af objektiv og kvantificerbar karakter, der har betydning for EF-producenternes situation. Særlig har Kommissionen for den pågældende vare evalueret udviklingen i produktionskapaciteten, produktionen, kapacitetsudnyttelsen, beskæftigelsen, produktiviteten, den bundne anvendelse, lagrene, forbruget, salget, markedsandelen, likviditeten, afkastet af den investerede kapital, enhedsprisen, underbuddet og rentabiliteten i årene 1997 til 2001. De relevante økonomiske oplysninger er fremlagt ved slutningen af denne vareanalyse.
(352) Undersøgelsen har påvist, at den pågældende vare kan følge en af to klart adskilte veje. Enten sælges den, eller den anvendes internt til fremstilling af andre varer. Det fandtes, at omkring 22 % af den pågældende vare, der fremstilles af producenterne i Fællesskabet, anvendes internt (dvs. at den forarbejdes yderligere af disse producenter i en integreret proces, ofte i samme produktionslinje; dette benævnes i det følgende "bundet anvendelse"). Disse varer følger en intern proces med yderligere forarbejdning, for hvilken der ikke normalt udstedes fakturaer.
(353) Den resterende produktion sælges til markedspriser på fællesskabsmarkedet (i det følgende benævnt "det frie marked"). Importen af den pågældende vare sælges også på det frie marked. De vigtigste kunder på det frie marked er uafhængige koldtvalseværker, rørproducenter, stålforsyningscentre, stålforhandlere og lagerførende selskaber. Både den vare, der sælges af EF-erhvervsgrenen, og den importerede vare sælges til samme typer kunder og anvendes til samme formål. Salget af den pågældende vare på det frie marked er genstand for udstedelse af handelsfakturaer.
(354) Det fremgik af undersøgelsen, at der er en klar sondring mellem den pågældende vare, der er bestemt for bundet anvendelse, og den vare, der er bestemt for det frie marked. Den vare, der er bestemt for bundet anvendelse, fandtes ikke at være direkte påvirket af importen. Den produktion, der var bestemt for salg, var derimod i direkte konkurrence med importen.
(355) For at give et så fuldstændigt billede som muligt af EF-producenternes situation har Kommissionen indhentet og analyseret oplysninger om den pågældende vare, bestemt såvel til bundet anvendelse som for det frie marked. Fordi salget på det frie marked konkurrerer med de pågældende importerede varer, rettede Kommissionen sin opmærksomhed mod det frie marked. Den har i det omfang, det var muligt, kombineret oplysningerne om det frie og det bundne marked, men har også opdelt analysen mellem det frie marked og bundet anvendelse, hvor dette har været nødvendigt og muligt.
4.5.1. Analyse af den samlede aktivitet i forbindelse med den pågældende vare.
4.5.1.1. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(356) Den anslåede teoretiske produktionskapacitet lå stabilt på omkring 4,5 mio. tons i den analyserede periode. Kapacitetsudnyttelsen faldt mellem 1997 og 1999 (fra 74,5 % til 65 %), men steg i 2000 (til 78,6 %) og faldt med 12 % i 2001 (til 69,1 %).
TABELPOSITION
4.5.1.2. Samlet produktion
(357) Den samlede produktion af den lignende vare i Fællesskabet faldt fra 3,35 mio. tons til 2,9 mio. tons mellem 1997 og 1999. Mellem 1999 og 2000 steg produktionen til 3,5 mio. tons, inden den i 2001 faldt med 12 % til 3,1 mio. tons, det laveste niveau i femårsperioden.
TABELPOSITION
4.5.1.3. Beskæftigelse
(358) Beskæftigelsen i forbindelse med den lignende vare er faldet løbende i den betragtede periode. Den faldt fra omkring 3170 ansatte i 1997 til 2705 ansatte i 2001, et fald på 15 %.
TABELPOSITION
4.5.1.4. Produktivitet
(359) Produktiviteten svingede i perioden fra 1997 til 2001 fra 1057 tons pr. ansat i 1997 til 1150 tons pr. ansat i 2001.
TABELPOSITION
4.5.1.5. Likviditet
(360) Likviditeten kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke kun for den pågældende vare selv. Denne indikator blev derfor anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er angivet ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001.
TABELPOSITION
4.5.1.6. Afkast af den investerede kapital
(361) Afkastet af den investerede kapital kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke blot for selve den pågældende vare. Denne indikator blev derfor også anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er anført ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 2000 til 2001.
TABELPOSITION
4.5.1.7. Andre indikatorer
(362) Det blev ikke anset for relevant at analysere forbruget, salgsmængden, markedsandelen, enhedspriserne, rentabiliteten og lagrene under dette emne, fordi en fuldstændig analyse af disse indikatorer kun var relevant for det frie marked.
4.5.2. Analyse af det frie marked
4.5.2.1. Forbrug
(363) Forbruget af den pågældende vare i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-producenternes (såvel samarbejdsvillige som andre producenter) samlede salg på det frie marked og den samlede import af den pågældende vare til Fællesskabet som oplyst i Eurostats importstatistikker.
(364) Som det fremgår af nedenstående tabel faldt forbruget i Fællesskabet med omkring 11 % mellem 1997 og 1999, nemlig fra 2,43 mio. tons til 2,17 mio. tons. Mellem 1999 og 2000 steg det med over 26 % og nåede et højdepunkt i femårsperioden (2,75 mio. tons), inden det igen faldt til 2,72 mio. tons i 2001.
TABELPOSITION
4.5.2.2. Salgsmængde
(365) Det samlede salg af den lignende vare i Fællesskabet faldt fra 2,4 mio. tons til 2,1 mio. tons mellem 1997 og 1999. Mellem 1999 og 2000 steg salget med 21 % og nåede et højdepunkt i femårsperioden (2,6 mio. tons), inden det igen faldt til 2,3 mio. tons i 2001.
(366) Eksporten af den pågældende vare faldt fra 0,37 mio. tons til 0,19 mio. tons mellem 1997 og 1999. Mellem 1999 og 2001 voksede dette salg imidlertid med 19 %, men det nåede ikke eksportniveauet for hverken 1997 eller 1998.
TABELPOSITION
4.5.2.3. Markedsandel
(367) EF-producenternes markedsandel faldt løbende i perioden fra 99,9 % i 1997 til 82,8 % i 2001.
TABELPOSITION
4.5.2.4. Prisen på den lignende vare og underbud
(368) EF-producenternes gennemsnitlige enhedspris svingede mellem 341 EUR/ton og 302 EUR/ton i den undersøgte periode. Priserne er samlet set steget i løbet af den analyserede periode, men som nedenfor anført har rentabiliteten været svingende og nåede et lavpunkt i 2001. Dette forklares ved prisunderbuddet fra importerede legerede produkter, der er beskrevet herunder. Dette pristryk har betydet, at der ikke blev gennemført prisstigninger på en vare, hvor forbedringer af varens kvalitet og af kundeorienteringen har øget omkostningerne. Denne tendens bekræftes yderligere, fordi kvartalspriserne fra første kvartal 2001 til første kvartal 2002 viser et fald fra 340 EUR/ton til 315 EUR/ton i prisen på EF-varen.
(369) For at fastlægge underbuddets størrelse blev oplysninger om priserne undersøgt for sammenlignelige tidsperioder, på samme handelstrin og for salg til tilsvarende kunder. Hjemmemarkedspriserne blev i 2001 i gennemsnit underbudt med 25,9 %, jf. en sammenligning mellem de priser, der faktureredes af producenterne i Fællesskabet, og de priser, der faktureredes af producenter, som eksporterede til Fællesskabet.
TABELPOSITION
TABELPOSITION
4.5.2.5. Rentabilitet
(370) Som ovenfor nævnt svingede EF-producenternes rentabilitet på salget i Fællesskabet i den betragtede femårsperiode. Den laveste rentabilitet blev noteret i 2001, og den højeste rentabilitet blev opnået i 1998, hvor en kombination af tilstrækkelige priser og ingen væsentlig import muliggjorde en fortjeneste på 9,0 %. De kvartalsvise oplysninger viser, at den nedadgående udvikling fra 2000 til 2001 fortsatte i 2002 med tab på 5 % i første kvartal (denne udvikling fandt sted sideløbende med en dramatisk stigning i importen til lave priser). Denne negative situation opstod samtidig med, at der var et fald i gennemsnitspriserne og pristryk. Producenterne i Fællesskabet forsøgte klart at øge salgspriserne i 2001 for at forbedre deres rentabilitet, men det stod i fjerde kvartal klart, at denne politik havde været forfejlet, og priserne blev igen sænket. Det skal erkendes, at produktiviteten som ovenfor nævnt samlet set steg i løbet af femårsperioden.
(371) Målprisunderbuddet afspejler den grad, hvormed prisen på den importerede vare er lavere end den pris, som EF-producenterne kunne forvente at opnå i en situation, hvor der ikke bliver forvoldt skade. Målprisunderbuddet blev beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris pr. ton af EF-varen. Denne pris blev beregnet ved at tage de respektive produktionsomkostninger for hver EF-vare, hvortil der blev lagt en fortjenstmargen på 8 %. Denne fortjenstmargen ansås for rimelig, da den afspejler fællesskabsproducenternes fortjeneste i en normal handelssituation, der ikke er påvirket af en pludselig stærk stigning i importen. Denne ikke-skadevoldende pris blev sammenlignet med den vejede gennemsnitspris pr. ton af den importerede vare i 2001. Forskellen mellem disse to priser blev udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, på den importerede vare og gav et målprisunderbud på 44,2 %.
TABELPOSITION
TABELPOSITION
4.5.2.6. Lagre
(372) Lagerbeholdningerne steg i den betragtede periode; især steg de med over 22 % i 2001.
TABELPOSITION
4.5.3. Analyse af bundet anvendelse
(373) Nogle indikatorer vedrørende bundet anvendelse er analyseret i globale tal, hvorved den bundne anvendelse indgår i analysen af den samlede aktivitet for den pågældende vare (dvs. kapacitet og kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse og produktivitet). For så vidt angår andre faktorer, der er analyseret ovenfor i forbindelse med det frie marked, nemlig salgspriser, lagre og rentabilitet, er de modtagne oplysninger ifølge deres natur ikke egnet til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der er indhentet for det frie marked for den pågældende vare, men der er imidlertid ikke bevis for, at det var mere rentabelt at producere med henblik på bundet anvendelse end til det frie marked. Denne analyse fokuserer derfor på produktionen til bundet anvendelse og undersøger, om udviklingstendensen her kan sammenlignes med tendensen for det frie marked og det samlede marked.
(374) Den bundne anvendelse steg fra 540000 tons i 1997 til 699000 tons i 2000 og faldt derefter til 593000 tons i 2001. I relative tal lå produktionen til bundet anvendelse på omkring 18 % af produktionen i hele perioden, hvilket ansås for betydeligt. Da den bundne anvendelse var større i 2001 end i 1999 og stabil i forhold til den samlede produktion, blev det imidlertid konkluderet, at denne faktor ikke bidrog væsentligt til skadesanalysen.
TABELPOSITION
4.5.4. Konklusion
(375) Oplysningerne viser, at mens produktionskapaciteten og produktiviteten forblev stabil, er udviklingen samlet set negativ for kapacitetsudnyttelsen, produktionen og beskæftigelsen, og der kan også iagttages en negativ udvikling for likviditeten og afkastet af den investerede kapital.
(376) Samlet set viser oplysningerne om det frie marked en vækst i lagerbeholdningerne samt en negativ udvikling for salget, markedsandelen og rentabiliteten.
(377) Oplysningerne for den bundne anvendelse viser en tilsvarende negativ udvikling. Disse konklusioner blev støttet af analysen af de samlede aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare, hvor den bundne anvendelse er en væsentlig del.
(378) Navnlig bemærker Kommissionen, at mens importen steg meget stærkt i 2001, faldt EF-producenternes salg i Fællesskabet med 13 %, og rentabiliteten faldt hurtigt.
(379) Virkningerne på EF-producenterne af denne kombination af faktorer afspejles i de økonomiske indikatorer. Producenterne i Fællesskabet har tabt markedsandel, der nåede det laveste niveau i fem år i 2001. Kapacitetsudnyttelsen faldt stærkt i 2001 og med den også produktiviteten. Beskæftigelsen er også faldet og forventes at falde yderligere i 2002. Den samlede virkning af faldet i produktionen og i salget i Fællesskabet var at reducere EF-producenternes rentabilitet og væsentligt nedbringe fortjenesten i 2001. Disse tendenser bekræftes af forværringen af priserne og rentabiliteten mellem første kvartal 2001 og første kvartal 2002, hvor EF-producenterne navnlig begyndte at pådrage sig betydelige tab.
(380) Under hensyntagen til alle disse faktorer og navnlig analysen af aktiviteterne i forbindelse med det frie marked konkluderer Kommissionen, at EF-producenterne har lidt væsentlig skade.
4.6. Årsagssammenhæng
(381) For at undersøge, om der er en årsagssammenhæng mellem den øgede import og den alvorlige skade, og for at sikre, at skade forvoldt af andre faktorer ikke tilskrives den forøgede import, har Kommissionen foretaget sig følgende:
- de skadelige virkninger af faktorer, der anses for at forvolde skade, er blevet adskilt fra hinanden
- disse skadelige virkninger er blevet tilskrevet de faktorer, der forårsager dem, og
- efter at have tilskrevet skade til alle de tilstedeværende årsagsfaktorer har Kommissionen afgjort, hvorvidt den øgede import er en reel og betydelig årsag til væsentlig skade.
4.6.1. Virkningerne af den øgede import
(382) Markedet for den pågældende vare er gennemsigtigt med hensyn til forsyningskilder, kunder og priser. Da den pågældende vare i det væsentlige er en råvare, konkurrerer den pågældende vare og den lignende vare hovedsagelig på prisen.
(383) I perioden fra 1999 til 2001 steg den importens markedsandel fra 0,1 % til 17,2 %, mens EF-producenternes markedsandel faldt fra 99,9 % til 82,8 %. I samme periode steg importen fra 0,1 % til 18,9 % af den produktion, der solgtes på det frie marked. Importen er således også steget i forhold til produktionen og på EF-producenternes bekostning.
(384) Mellem 2000 og 2001 faldt den gennemsnitlige enhedspris på den importerede vare på EF-markedet fra 304 EUR/ton til 240 EUR/ton. Dette førte til et pristryk på EF-producenterne, hvis salg blev mindre, hvilket igen gav anledning til et uforholdsmæssigt større fald i fortjenesten, og i 2001 blev EF-producenternes situation tabsgivende; denne udvikling er blevet forværret i første kvartal 2002 (hvor der var et tab på 5,0 %). Denne negative situation skal ses på baggrund af en række lukninger af stålværker og det deraf følgende tab af arbejdspladser.
(385) Kommissionen finder derfor, at der er en sammenhæng mellem stigningen i importen til lave priser og den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og at stigningen i importen har haft skadelige virkninger, særlig med hensyn til pristryk og faldende salg for EF-producenterne på fællesskabsmarkedet.
4.6.2. Virkninger af ændringer af forbruget
(386) Mellem 1999 og 2001 steg forbruget med 25 %. Kommissionen har fastslået, at den alvorlige skade ikke er forårsaget af ændringerne i størrelsen af forbruget i Fællesskabet.
4.6.3. Virkninger af ændringer af den bundne anvendelse
(387) Kommissionen har også undersøgt virkningerne af udviklingen i den bundne anvendelse af den pågældende vare. Det skal imidlertid nævnes, at den bundne anvendelse tegnede sig for mindre end 20 % af den samlede produktion af den pågældende vare. Den bundne anvendelse steg svagt i løbet af perioden fra 1997 til 2001. Der var imidlertid en stor stigning i 2000 og et fald i 2001.
(388) De yderligere oplysninger, der blev indhentet om den bundne anvendelse, er ifølge deres karakter ikke egnet til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der blev indhentet om det frie marked for den pågældende vare, men der er ikke bevis for, at det var mere rentabelt at producere til bundet anvendelse end til det frie marked.
(389) Kommissionen konkluderer derfor, at den bundne anvendelse ikke havde skadelige virkninger mellem 1997 og 2000. Faldet i den bundne anvendelse i 2001 havde dog begrænsede skadelige følger for produktionen, hvilket igen har påvirket kapacitetsudnyttelse og i sidste ende rentabiliteten. Det pris- og indtægtsfald, som EF-producenterne har været udsat for på det frie marked, var imidlertid forårsaget af lavprisimporten og havde ingen eller kun begrænset forbindelse med faldet i den bundne anvendelse.
4.6.4. Virkninger af eksportresultaterne
(390) Mellem 1997 og 1999 faldt EF-producenternes eksport fra 370000 tons til 189000 tons. Mellem 1999 og 2001 steg eksporten med 19 %. I løbet af femårsperioden faldt eksporten imidlertid med omkring 145000 tons. Selv om et fald i eksporten kan have haft skadelige virkninger mellem 1997 og 1999, har det derfor ikke bidraget til nogen skade i den senere periode mellem 2000 og 2001. Da skaden som følge af et fald i eksporten fandt sted i den første del af femårsperioden, må den i denne forbindelse anses for mindre betydningsfuld, end hvis den havde fundet sted i en senere del af femårsperioden.
(391) Af ovennævnte årsager konkluderes det, at der er en vis forbindelse mellem faldet i eksporten og de skadelige virkninger, der konstateredes i det mindste i den tidligere del af femårsperioden.
TABELPOSITION
4.6.5. Virkninger af overskudskapacitet
(392) Kommissionen har yderligere undersøgt, om en overskudskapacitet hos fællesskabsproducenterne kan have haft skadelige virkninger. Der var ingen væsentlige ændringer af den samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet i undersøgelsesperioden, og kapacitetsudnyttelsen lå i hele den undersøgte femårsperiode på et forholdsvist højt niveau. Der var ikke desto mindre et fald i kapacitetsudnyttelsen mellem 2000 og 2001, som kan have bidraget til den forvoldte skade med hensyn til rentabiliteten ved at have hævet enhedsomkostningerne. Da den alvorlige skade i forbindelse med den pågældende vare også involverede et fald i salget, priserne og markedsandelen, konkluderedes det, at en overskudskapacitet ikke kunne have været en væsentlig årsag til alvorlig skade.
4.6.6. Virkninger af omstrukturering
(393) Kommissionen undersøgte yderligere de skadelige virkninger af den omstrukturering, som producenterne i Fællesskabet har gennemført i de senere år. I denne forbindelse bemærkes det, at omstrukturering generelt vil medføre omkostninger på kort sigt, f.eks. til fratrædelsesordninger, opkøb osv., men at disse omkostninger opvejes af effektivitetsforbedringer på mellemlang sigt. I betragtning af den igangværende omstruktureringsproces vil dette betyde, at løbende kortfristede omkostninger (selv hvis de fandtes at være begrænsede) havde indvirkning på omkostningsstrukturen.
4.6.7. Fordeling af de skadelige virkninger
(394) Den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, havde hovedsagelig form af faldende salg og en forværret finansielle situation. Kommissionen fastslog, at fire faktorer udover væksten i importen bidrog til skaden: faldet i den bundne anvendelse, faldende eksport, virkningerne af omstruktureringen og faldet i kapacitetsudnyttelsen.
(395) For det første faldt kapacitetsudnyttelsen i 2001, hvilket dog skyldtes et midlertidigt produktionsfald, og udnyttelsesgraden faldt ikke til et niveau, der kan anses for lavt. Kommissionen finder, at faldet i kapacitetsudnyttelsen derfor ikke havde en væsentlig skadelig virkning hverken på mængden eller på priserne.
(396) Som ovenfor nævnt konkluderes det, at der er en vis forbindelse mellem faldet i eksporten og de konstaterede skadelige virkninger, men disse virkninger forekom i perioden fra 1997 til 1999 og anses derfor for at være mindre væsentlige, end hvis de var opstået i den sidste del af femårsperioden.
(397) For så vidt angår faldet i den bundne anvendelse mellem 2000 og 2001 havde dette negative virkninger, selv om de negative følger for rentabiliteten beregnedes på grundlag af salget på det frie marked, og faldet i den bundne anvendelse påvirkede ikke denne faktor. Desuden var den bundne anvendelses størrelse ikke et væsentligt spørgsmål i forbindelse med denne vare, og virkningerne af et fald på omkring 20 % i den bundne anvendelse kan ikke siges af have været en vigtig årsag til den forvoldte alvorlige skade.
(398) For så vidt angår virkningerne af de igangværende rationaliseringsbestræbelser finder Kommissionen ligeledes, at virkningerne på EF-producenternes omkostningsstruktur ikke er væsentlig, især ikke sammenlignet med de prismæssige virkninger af lavprisimporten.
(399) Kommissionen bemærkede, at faldet i EF-producenternes salgsmængde, salgspriser og rentabilitet hovedsagelig skyldtes stigningen i importen.
4.6.8. Konklusion
(400) Efter at de skadelige virkninger af de øvrige kendte faktorer er blevet undersøgt og adskilt fra hinanden og fra de skadelige virkninger af den forøgede import, og efter at det er sikret, at den af andre faktorer forvoldte skade ikke tilskrives importen, kan det konkluderes, at der er en reel og betydelig forbindelse mellem den forøgede import og den væsentlige skade, som er forvoldt EF-producenterne.
4.7. Yderligere udvikling
(401) Kommissionen har desuden analyseret en række faktorer, der gør det berettiget at konkludere, at den alvorlige skade, som er forvoldt EF-producenterne, kan forventes at blive betydeligt værre, hvis importen fortsætter på sit nuværende niveau eller stiger.
4.7.1. De amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(402) USA indførte den 5. marts 2002 beskyttelsesforanstaltninger mod visse stålprodukter, herunder legerede produkter. Disse foranstaltninger trådte i kraft den 20. marts 2002 og består af en stigning i tolden på importen til USA på 30 % af værdien i det første år, 24 % i det andet år og 18 % i det tredje år. Foranstaltningerne er angiveligt generelle, men i realiteten finder de ikke anvendelse på Canada, Israel, Jordan og Mexico og en række lande, der er angivet som udviklingslande.
4.7.2. Omledning af handelen som følge af amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(403) Kommissionen undersøgte de sandsynlige virkninger af de amerikanske foranstaltninger ved at analysere situationen for de vigtigste lande, der eksporterede til USA.
(404) I 2001 importerede USA omkring 480000 tons varer henhørende under kode 7225 19, 7225 30, 7225 40, 7226 19, 7226 91 og 7226 99 i den harmoniserede nomenklatur (som omfatter den pågældende vare). De vigtigste eksportører af disse varer til USA var Fællesskabet (40 % - 192000 tons), Canada (27 % - 127000 tons), Japan (20 % - 94000 tons) og Brasilien (6 % - 30000 tons). Rumænien, Sydkorea og Ukraine leverede også mere end 1 % af denne vare til det amerikanske marked i 2001.
(405) Den samlede eksport til USA af de ovennævnte varer i 2001 fra lande, der er påvirket af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger (undtagen producenter i Fællesskabet og i de lande, der ikke er omfattet af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, for så vidt som de vedrører den pågældende vare), udgjorde omkring 125000 tons.
(406) Kommissionen undersøgte derefter sandsynligheden af, at den begrænsede adgang til det amerikanske marked som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger ville føre til øget eksport til Fællesskabet. Kommissionen undersøgte situationen i forbindelse med de samarbejdsvillige eksporterende producenters kapacitet. De øgede deres kapacitet fra 3,14 mio. tons i 1997 til 3,81 mio. tons i 2000. Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter gav udtryk for, at de påtænkte at reducere deres kapacitet i umiddelbar fremtid, eller at de ville begrænse produktionen i lyset af de amerikanske foranstaltninger.
(407) De fleste angav, at de ville opveje eventuelle indskrænkninger i deres eksport til USA ved at sælge mere på deres hjemmemarkeder, men denne erklæring blev fremsat på baggrund af uændret eller faldende forbrug på disse markeder. I denne forbindelse er det meget usandsynligt, at disse producenter kan øge salget nævneværdigt på deres hjemmemarkeder. Det er heller ikke sandsynligt, at de kan øge salget på andre eksportmarkeder, da producenterne på de fleste af disse markeder allerede lider under den betydelige lukning af det amerikanske marked, og der er ingen tegn på, at der på kort og mellemlang sigt vil være et væsentligt øget forbrug på disse markeder, der kan muliggøre en vækst i importen.
(408) Uden endelige foranstaltninger vil der derfor kunne ske en handelsomledning af omkring 125000 tons varer til Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger. Dette niveau vil muligvis ikke blive nået, bl.a. på grund af de nuværende høje hjemmemarkedspriser i USA, der kan føre til en noget større import end forventet til trods for tolden på 30 %, og fordi producenter i tredjelande muligvis vil være i stand til delvist at opveje tabet af det amerikanske marked ved at øge salget på deres hjemmemarkeder. Dette kan i særlig grad være tilfældet for de lande, der har truffet beskyttelsesforanstaltninger for at modvirke de amerikanske foranstaltninger. Producenterne kan også øge deres lagerbeholdninger for en tid.
(409) Der vil imidlertid stadig være et meget betydeligt potentiale for øget eksport til Fællesskabet. Den stigning, der fandt sted i 2001, havde mange stadig eksisterende årsager, som allerede er angivet i skadesanalysen, og som kan forventes at fortsætte med at få importen til at vokse. Der er nu desuden et nyt element, nemlig de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, der klart efterlader en betydelig produktion, som producenterne er stærkt presset for at finde købere til. Under disse omstændigheder kan det med rimelighed antages, at hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, vil den mindste handelsomledning fra det amerikanske marked, der vil finde sted, være på mellem 25 % og 50 % af den ovenfor beregnede mængde (30000 til 60000 tons). Den vil efter al sandsynlighed være større, men det vil være fornuftigt at basere denne analyse på et konservativt skøn.
(410) Det er også relevant, at et af de vigtigste eksportmarkeder for legerede produkter i 2001 var Fællesskabet (0,47 mio. tons). Dette skal sammenlignes med Kina (0,68 mio. tons), USA (0,48 mio. tons), Mexico (0,18 mio. tons), Thailand (0,17 mio. tons) og Rusland (0,17 mio. tons). Dette afspejler, at Fællesskabet har været, og efter de nylige foranstaltninger stadig er, et af de mest åbne markeder i verden. Euroens stigning i forhold til dollaren og andre vigtige valutaer i den senere tid gør på kort og mellemlang sigt importerede varer mere attraktive i forhold til varer fremstillet i Fællesskabet.
4.7.3. Begrænsning af Fællesskabets eksport som følge af de amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(411) En umiddelbar virkning af de amerikanske foranstaltninger har været en kraftig begrænsning af Fællesskabets eksport af den pågældende vare til USA. Indførelsen af en værditold på 30 % vil stort set standse denne eksport, selv om den muligvis vil fortsætte i små mængder som følge af de nuværende høje priser i USA, der kan føre til, at det er værd at betale told for i det mindste at sælge overskydende lagerbeholdninger. Det anslås efter i muligt omfang at have taget hensyn til lukningen af det amerikanske marked efter indførelsen af foranstaltninger, at Fællesskabets eksport til USA (på 195000 tons i 2001) vil falde betydeligt som følge af de amerikanske foranstaltninger.
(412) Det er også sandsynligt, at Fællesskabets eksport til andre markeder også vil falde, fordi producenterne på verdensplan vil finde det vanskeligere at eksportere på grund af såvel de amerikanske foranstaltninger som de foranstaltninger, som andre tredjelande og Fællesskabet træffer for at undgå omledning til deres egne markeder.
4.7.4. Projicerede virkninger af de amerikanske foranstaltninger
(413) Kommissionen har vurderet de mulige virkninger for EF-producenterne, hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, og af omledningen af handelen som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger og disse foranstaltningers virkning på Fællesskabets eksport. I denne forbindelse fandt Kommissionen, at hvis Fællesskabet ikke indfører beskyttelsesforanstaltninger, vil importen uvægerligt stige betydeligt med det resultat, at EF-erhvervsgrenens situation vil blive meget kraftigt forværret. I betragtning af EF-producenternes meget udsatte situation vil enhver væsentlig forøgelse af importen have meget alvorlige konsekvenser. Den forventede stigning på mellem 30000 og 60000 tons (svarende til en stigning på omkring 10 %) vil sandsynligvis føre til et yderligere salgstab for EF-producenterne, og dette reducerede salg vil have negative følger for de øvrige indikatorer for erhvervsgrenens tilstand.
(414) Det fortsatte fald i Fællesskabets eksport vil også i væsentlig grad forværre EF-producenternes situation. Siden indførelsen af de amerikanske foranstaltninger har et betydeligt fald i Fællesskabets eksport været uundgåeligt, og denne situation kan forventes at vare ved eller endda forværres i de kommende måneder.
(415) Den forventede stigning i importen og det forventede fald i eksporten fra Fællesskabet vil i betydelig grad forværre EF-erhvervsgrenens situation med hensyn til alle de faktorer, der allerede er undersøgt ved fastlæggelsen af, at der forekom væsentlig skade. Det vil føre til et yderligere fald i salget og priserne med deraf følgende negative virkninger for produktionen, øgede enhedsomkostninger og øgede tab. De samlede negative virkninger vil blive stærkt forværret af, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade som følge af de senere års stigende import.
4.7.5. Konklusion
(416) Under behørig hensyntagen til, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade, er det rimeligt at konkludere, at uden endelige foranstaltninger vil yderligere stigninger i importen i væsentlig grad forværre EF-producenternes situation. Denne situation vil desuden blive forværret af et betydeligt fald i eksporten fra Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger.
Vare 4
Legerede varmtvalsede flade produkter (fortsat)
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
5. VARE 5 - KOLDTVALSEDE PLADER
5.1. Den pågældende vare og den lignende eller direkte konkurrerende vare
5.1.1. Den pågældende vare
(417) Den pågældende vare er visse koldtvalsede plader (i det følgende benævnt "koldtvalsede plader"). Det pågældende vare tariferes i øjeblikket under følgende KN-koder:
7209 15 00, 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, 7209 25 00, 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7209 90 10, 7209 90 90, 7225 20 90, 7225 50 00, 7211 23 10, 7211 23 99, 7211 29 20, 7211 29 50, 7211 29 90, 7211 90 11, 7211 90 13, 7211 90 90, 7212 60 93, 7212 60 99, 7226 92 10 og 7226 92 90
(418) Koldtvalsede plader fremstilles ved udrulning og koldtvalsning af varmtvalsede bredbånd. De anvendes som udgangsmateriale ved fremstilling af en lang række andre stålprodukter, såsom plader overtrukket med metal, plader overtrukket med organisk materiale og tinvalseprodukter.
(419) Hver af de ovenfor anførte KN-koder svarer til en specifik produkttype, differentieret ved bredde og tykkelse inden for ovennævnte intervaller.
(420) Selv om hver KN-kode svarer til en identificerbar type af koldtvalsede plader, fandtes det, at de alle har identiske eller lignende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Alle typer koldtvalsede plader udgør derfor en enkelt vare, der henhører under de ovenfor anførte relevante KN-koder.
5.1.2. Lignende eller direkte konkurrerende varer
(421) Kommissionen har undersøgt, om den af fællesskabsproducenterne fremstillede vare (i det følgende benævnt "lignende vare") er varer, der ligner den pågældende importerede vare. I løbet af undersøgelsen modtog Kommissionen henvendelser fra visse store eksportører og importører af koldtvalsede plader, der påstod, at visse typer koldtvalsede plader, der blev importeret til Fællesskabet, ikke blev fremstillet af producenterne i Fællesskabet og derfor ikke burde anses for at "ligne" den pågældende vare.
(422) Kommissionen foretog en grundig undersøgelse af disse henvendelser og tog navnlig følgende undersøgelsesresultater i betragtning:
a) den importerede vare og EF-varen havde samme toldmæssige internationale tarifering. De havde desuden samme eller tilsvarende fysiske egenskaber, såsom sammensætning, størrelse, form og konsistens, og blev fremstillet i henhold til internationalt anerkendte standarder
b) den importerede vare og EF-varen solgtes gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, og oplysninger om priser var alment tilgængelige (f.eks. offentliggøres oplysninger om priserne i fagtidsskrifter såsom Metal Bulletin og Steel Weekly), og den pågældende vare og EF-producenternes vare konkurrerer hovedsagelig på prisen
c) den importerede vare og EF-varen kunne begge benyttes til samme eller tilsvarende endelige anvendelsesformål, og de var derfor i vidt omfang alternative varer eller substitutter og kunne let udskiftes
d) forbrugerne opfattede både den importerede vare og EF-varen som alternative midler til at udføre bestemte funktioner for at opfylde et bestemt behov eller ønske, og i denne forbindelse var de forskelle, der identificeredes af eksportøren eller importøren, blot mindre variationer, der var fremstillet for en bestemt kunde.
(423) Kommissionen har konkluderet, at trods de påståede tekniske forskelle i varernes egenskaber og kvalitet, der er angivet i disse henvendelser, er den importerede vare og EF-varen "lignende eller direkte konkurrerende" varer.
5.2. Øget import
(424) Kommissionen har undersøgt, om den pågældende vare importeres til Fællesskabet i en så øget mængde - enten absolut eller i forhold til produktionen i Fællesskabet - og/eller på sådanne vilkår eller betingelser, at der forvoldes eller trues med at forvolde EF-producenterne alvorlig skade. I denne forbindelse har Kommissionen fokuseret på importen af den pågældende vare i den seneste periode, for hvilken der forelå oplysninger i absolutte tal og i forhold til den til salg beregnede produktion (ikke indbefattet til bundet anvendelse) og den samlede produktion. Nedenstående tabel viser udviklingen i importen i absolutte tal og i forhold til den EF-produktion, der var bestemt for salg, og til den samlede produktion i Fællesskabet (herunder til bundet anvendelse) for hvert af årene mellem 1997 og 2001.
Vare 5
Koldtvalsede plader
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(425) I perioden før krisen i Asien(8) lå importen mere eller mindre konstant på ca. 1,2 mio. tons (1,1 mio. tons i 1996; 1,2 mio. tons i 1997). Som følge af krisen i Asien steg importen med ca. 50 % mellem 1997 og 1998, mens gennemsnitsprisen faldt med næsten 13 %. I forhold til den samlede produktion i Fællesskabet steg importen fra ca. 3 % til omkring 4 %, mens den steg fra 7,3 % til 11,9 % i forhold til den samlede solgte produktion. Kommissionen finder imidlertid, at importniveauet i 1998 ikke var repræsentativt på grund af de asiatiske producenters yderst lave priser og den deraf følgende tilstrømning af importerede varer.
(426) Efterhånden som virkningerne af krisen i Asien begyndte at aftage, faldt importen i det følgende år til et mere normalt niveau, selv om den stadig var noget højere end i 1997, men de gennemsnitlige priser forblev lave. I 1999 faldt importen også i forhold til den til salg bestemte produktion og til den samlede produktion. Ved en sammenligning mellem 1997 og 1999 kan der ikke desto mindre iagttages en stigning i importen både i absolutte tal og i forhold til den til salg bestemte produktion og den samlede produktion.
(427) Mellem 1999 og 2000 steg importen fra 1,31 mio. tons til 2,44 mio. tons, altså med 1,1 mio. tons eller 86 %. I samme periode faldt den til salg bestemte produktion svagt (fra 15,1 mio. tons til 14,2 mio. tons), således at faldet i forhold til produktionen til det frie marked udgjorde 4,3 %. Den samlede produktion steg med næsten 6,5 % i 2000, hvilket afspejlede en stigning i produktionen til bundet brug, således at stigningen i importen i forhold til den samlede produktion var mindre.
(428) Mellem 2000 og 2001 steg importen til 2,4 mio. tons (en yderligere stigning på omkring 0,01 mio. tons eller 0,5 %). I 2001 faldt den til salg bestemte produktion med yderligere 13 % fra 14,2 mio. tons til 12,3 mio. tons, således at importen steg med over 15 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked. Den samlede produktion faldt også i 2001 (med 5,69 mio. tons eller 11,3 %), hvilket afspejlede et fald i produktionen til bundet brug og i den produktion, der blev solgt på det frie marked, således af stigningen i importen i forhold til den samlede produktion var på 12,5 %.
(429) Prisen på den pågældende vare faldt mellem 1997 og 1999. Priserne steg i 2000 (til 346 EUR/ton), men faldt igen i 2001 (med 10 %). Det skal bemærkes, at selv om priserne steg i 2000, fortsatte væksten i importen (såvel absolut som i forhold til produktionen) i 2001 på en baggrund med faldende priser. Gennemsnitsprisen på importen faldt fra 346 EUR/ton i 2000 til 311 EUR/ton i 2001. Kommissionen bemærker, at den yderligere stigning i importen til Fællesskabet fandt sted på en tidspunkt, hvor euroen var relativt svag i forhold til dollaren.
5.2.1. Glidende gennemsnit over to år
(430) For at fastlægge den underliggende tendens i importens udvikling mellem 1997 og 2001 og for at afgøre, om den nylige stigning i importen er udtryk for en etableret tendens, benyttede Kommissionen glidende gennemsnit over to år. De viser, at selv om importen mellem 1997/98 og 1999/2000 i alle toårsperioder svingede mellem 1,49 mio. tons og 1,83 mio. tons, steg den mellem 1999/2000 og 2000/01 med over 30 % til 2,45 mio. tons.
5.2.2. Importens markedsandel
(431) Importens markedsandel steg kraftigt mellem 1997 og 1998 som følge af krisen i Asien, inden den i 1999 faldt til 9 %, hvilket svarer til en stigning på 1,2 procentpoint i forhold til 1997. Fra og med 2000 steg importens markedsandel til 16,6 % og derefter til 18,1 % - stigninger på henholdsvis 83 % og 12 %.
5.2.3. Konklusion
(432) Importen steg stærkt i 1998, men Kommissionen finder, at denne stigning var ekstraordinær og ikke kan anses for at være et led i den normale importudvikling. Dette afspejles også af, at importen faldt betydeligt i 1999. Hvis der ses bort fra 1998, var den årlige vækst i importen mellem 1997 og 1999 på under 5 % i absolutte tal. Derimod havde importen mellem 1999 og 2000 en årlig vækstrate på 86 % i absolutte tal (78 % i forhold til den samlede produktion og 98 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked). I hvert tilfælde var importens årlige vækstrate mere end tre gange større mellem 1999 og 2000 end i den foregående periode. Desuden steg importen yderligere i 2001.
(433) At nylige stigninger i importen ikke kan tilskrives etablerede tendenser i importniveauer fremgår af udviklingen i det glidende toårige gennemsnit for importen i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen.
(434) Det konkluderes, at stigningerne i den senere tid kan anses for at være pludselige, kraftige og betydelige i forhold til udviklingen i tidligere år, især når det tages i betragtning, at stigningen i importen i 1998 må anses for at være urepræsentativ.
5.3. Uforudset udvikling
5.3.1. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen
(435) Som reaktion på krisen i Asien har USA, der tegner sig for omkring en ottendedel af verdens stålforbrug, siden 1998 gjort øget brug af instrumenter til beskyttelse af handelen i stålsektoren for at beskytte amerikanske producenter mod konkurrence. Der er truffet afgørelse om en række af disse foranstaltninger i WTO, og nogle af de benyttede metoder er blevet erklæret uforenelige med WTO. Ikke desto mindre er mange af de foranstaltninger, der fortsat er i kraft, baseret på de samme metoder.
(436) Nedenstående tabel viser det årlige antal endelige afgørelser om antidumping- og udligningstold, som USA har truffet for stålsektoren som helhed mellem 1997 og 2001, og illustrerer den øgede aktivitet i de seneste tre år.
TABELPOSITION
(437) I løbet af 2001 gav USA også meddelelse om yderligere bredt baserede tiltag i stålsektoren. I januar indledte USA en undersøgelse af stål i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act of 1974. I juli bekendtgjorde USA's International Trade Commission (ITC), at der ville blive foretaget en undersøgelse af stål i henhold til sektion 202 i Trade Act of 1974, og i december anbefalede ITC beskyttelsesforanstaltninger for et bredt udvalg af stålprodukter.
(438) Disse tiltag, der kulminerede i de beskyttelsesforanstaltninger, der blev bekendtgjort af USA den 5. marts 2002, har haft en stadig mere afdæmpende virkning på importen af stålprodukter til USA og førte til et fald i den amerikanske stålimport på 33 % mellem 1998 og 2001. Navnlig havde beskyttelsesproceduren, der havde været drøftet i flere måneder, inden den blev indledt, en begrænsende virkning på importen til USA på grund af den usikkerhed, den skabte for de erhvervsdrivende. Det er den største kommercielle beskyttelsesaktion, der nogen siden er blevet indledt af et WTO-medlem, idet den vedrører import til en værdi af omkring 17 mia. USD.
5.3.2. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen - i relation til den pågældende vare
(439) I juni 1999 indledte USA en antidumpingprocedure mod 12 lande og indførte midlertidige antidumpingforanstaltninger i november 1999 og januar 2000; de endelige afgørelser blev indledt i februar 2000. Tolden lå mellem 25 % og 81 %.
(440) USA indledte også en antidumpingprocedure mod 20 producentlande i oktober 2001 og foretog en midlertidig afgørelse i maj 2002. Tolden lå fra under 10 % (hovedsagelig for EU-medlemsstater) til 154 % (Indien).
(441) Disse foranstaltninger er eksempler på de instrumenter til beskyttelse af handelen, som USA har indført over for importen af den pågældende vare, og supplerer de ovennævnte beskyttelsesforanstaltninger. Nogle af de lande, der er involveret i ovennævnte undersøgelser, var også genstand for udligningsforanstaltninger i perioden fra 1999 til 2001.
(442) Denne øgede og udstrakte brug af handelsbeskyttelsesinstrumenter, hvoraf en række fandtes at være uforenelige med WTO, kunne ikke have været forudset ved afslutningen på Uruguay-runden og er en uforudset udvikling, således som det kræves i aftalen om beskyttelsesforanstaltninger.
5.3.3. Fald i importen til USA
(443) Nedenstående tabel viser importen af varer henhørende under kode 7209 15, 7209 16, 7209 17, 7209 18, 7209 25, 7209 26, 7209 27, 7209 28, 7209 90, 7211 23, 7211 29, 7211 90, 7212 60, 7225 20, 7225 50 og 7226 92 i det harmoniserede system, der omfatter den pågældende vare. Mellem 1998 og 2001 faldt den amerikanske import fra 3,62 mio. tons til 2,75 mio. tons (et fald på ca. 0,87 mio. tons). I samme periode steg importen til Fællesskabet af den pågældende vare fra 1,80 mio. tons til 2,40 mio. tons, dvs. med omkring 0,6 mio. tons.
(444) Fællesskabet var et vigtigt eksportmarked for den pågældende vare i 2001. Både fællesskabsmarkedet og det amerikanske marked har de samme typer industrielle brugere. Mange af de eksportører, der er ramt af de amerikanske handelsbeskyttelsesinstrumenter, har også eksporteret til Fællesskabet i en årrække. På samme tid som den amerikanske import faldt, steg importen til Fællesskabet til et rekordhøjt niveau til trods for et fald i BNP-væksten, produktionen og forbruget i Fællesskabet i 2001.
TABELPOSITION
Kilde:
Global Trade Atlas
(445) Faldet i importen af ovennævnte varer til USA kan primært forklares ved den direkte virkning af de ovenfor omhandlede foranstaltninger på eksportører, hvis varer er blevet genstand for told i forbindelse med foranstaltninger til beskyttelse af handelen, men også ved disse foranstaltningers og undersøgelsernes indirekte afskrækkende virkninger på alle selskaber, der eksporterer den pågældende vare til USA.
(446) Nedenstående tabel viser virkningerne af bestemte antidumping- og udligningsforanstaltninger på eksporten af den pågældende vare fra bestemte lande.
TABELPOSITION
5.4. Definition af producenterne i Fællesskabet
(447) Den samlede produktion af koldtvalsede plader i Fællesskabet var på 44,46 mio. tons i 2001. Følgende stålvirksomheder i Fællesskabet samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen:
- Aceralia Corporacion Siderurgica SA, Spanien
- Cockerill Sambre SA, Belgien
- Sidmar NV, Belgien
- Sollac SA, Frankrig
- EKO Stahl GmbH, Tyskland
- Corus Strip UK, Det Forenede Kongerige
- Corus Staal BV, Nederlandene
- Rautaruukki Oyj, Finland
- Riva Ilva SpA, Italien
- Salzgitter AG Stahl & Technologie, Tyskland
- SSAB Tunnplat AB, Sverige
- Stahlwerke Bremen GmbH, Tyskland
- Thyssen Krupp Stahl AG, Tyskland.
(448) Disse selskaber er alle medlemmer af Foreningen af Europæiske Stålproducenter (Eurofer). De tegnede sig for omkring 75 % af den samlede produktion i Fællesskabet af koldtvalsede plader. De tegner sig for hovedparten af den samlede produktion i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 3, litra c) i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 519/94. De anses derfor for at være producenterne i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure.
5.5. Alvorlig skade
5.5.1. Indledning
(449) For at fastslå, om der er forvoldt EF-producenterne af den lignende vare alvorlig skade, dvs. en væsentlig samlet forværring af EF-producenternes stilling, har Kommissionen vurderet alle relevante faktorer af objektiv og kvantificerbar karakter, der har betydning for EF-producenternes situation. Særlig har Kommissionen for den pågældende vare evalueret udviklingen i produktionskapaciteten, produktionen, kapacitetsudnyttelsen, beskæftigelsen, produktiviteten, likviditeten, afkastet af den investerede kapital, den bundne anvendelse, lagrene, forbruget, salget, markedsandelen, prisen, underbuddet og rentabiliteten i årene 1997 til 2000. De relevante økonomiske oplysninger er fremlagt ved slutningen af denne vareanalyse.
(450) Undersøgelsen har påvist, at den pågældende vare kan følge en af to klart adskilte veje. Enten sælges den, eller den anvendes internt til fremstilling af andre varer. Det fandtes, at omkring 67 % af den pågældende vare, der fremstilles af producenterne i Fællesskabet, anvendes internt (dvs. at den forarbejdes yderligere af disse producenter i en integreret proces, ofte i samme produktionslinje; dette benævnes i det følgende "bundet anvendelse"). Disse varer følger en intern proces med yderligere forarbejdning, for hvilken der ikke normalt udstedes fakturaer.
(451) Den resterende produktion sælges til markedspriser på fællesskabsmarkedet (i det følgende benævnt "det frie marked"). Importen af den pågældende vare sælges også på det frie marked. De vigtigste kunder på det frie marked er uafhængige koldtvalseværker, rørproducenter, stålforsyningscentre, stålforhandlere og lagerførende selskaber. Både den vare, der sælges af EF-erhvervsgrenen, og den importerede vare sælges til samme typer kunder og anvendes til samme formål. Salget af den pågældende vare på det frie marked er genstand for udstedelse af handelsfakturaer.
(452) Det fremgik af undersøgelsen, at der er en klar sondring mellem den pågældende vare, der er bestemt for bundet anvendelse, og den vare, der er bestemt for det frie marked. Den vare, der er bestemt for bundet anvendelse, fandtes ikke at være direkte påvirket af importen. Den produktion, der var bestemt for salg, var derimod i direkte konkurrence med importen.
(453) For at give et så fuldstændigt billede som muligt af EF-producenternes situation har Kommissionen indhentet og analyseret oplysninger både om koldtvalsede plader bestemt for bundet anvendelse og om samme vare bestemt for det frie marked. Fordi salget på det frie marked konkurrerer med de pågældende importerede varer, rettede Kommissionen sin opmærksomhed mod det frie marked. Den har i det omfang, det var muligt, kombineret oplysningerne om det frie og det bundne marked, men har også opdelt analysen mellem det frie marked og bundet anvendelse, hvor dette har været nødvendigt og muligt.
5.5.2. Analyse af den samlede aktivitet i forbindelse med den pågældende vare.
5.5.2.1. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(454) Produktionskapaciteten er generelt faldet i perioden 1997 til 2001, nemlig med 2 % fra 59,0 mio. tons i 1997 til 57,8 mio. tons i 2001.
(455) Kapacitetsudnyttelsen var forholdsvis stabil mellem 1997 og 1999 (mellem 79,6 % og 78,9 %), men steg i 2000 (til 84,0 %) og faldt med over 8 % i 2001 (til 76,9 %). Udnyttelsesgraden var i 2001 på det laveste niveau i den analyserede femårsperiode. Stålindustrien er nødt til at have en høj kapacitetsudnyttelsesgrad for at opnå fortjeneste, og dette kraftige fald i kapacitetsudnyttelsen afspejler faldet i produktionen,
TABELPOSITION
5.5.2.2. Den samlede produktion i Fællesskabet
(456) Den samlede produktion i Fællesskabet lå stabilt mellem 47 og 47,8 mio. tons i tiden fra 1997 til 1999, inden den steg til 50,15 mio. tons i 2000 og derefter faldt til 44,5 mio. tons i 2001 (et fald på omkring 11 % i forhold til 2000). Produktionen var i 2001 på det laveste niveau i den analyserede femårsperiode, svarende til faldet i salget og i den bundne anvendelse.
TABELPOSITION
5.5.2.3. Beskæftigelse
(457) Beskæftigelsen i forbindelse med den lignende vare er faldet støt og løbende i den undersøgte periode. Den faldt fra lige under 24000 ansatte i 1997 til lige under 22000 ansatte i 2001, et fald på 9 %. Der forekom et kraftigt fald mellem 1998 og 1999 og et andet mellem 2000 og 2001.
TABELPOSITION
5.5.2.4. Produktivitet
(458) Produktiviteten steg i perioden fra 1997 til 2000 fra 1978 tons pr. ansat i 1997 til 2238 tons pr. ansat i 2000. Produktiviteten faldt imidlertid med 9 % i 2001, hvilket afspejler det store fald i produktionen i dette år.
TABELPOSITION
5.5.2.5. Likviditet
(459) Likviditeten kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke kun for den pågældende vare selv. Denne indikator blev derfor anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er angivet ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 2000 til 2001.
TABELPOSITION
5.5.2.6. Afkast af den investerede kapital
(460) Afkastet af den investerede kapital kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke blot for selve den pågældende vare. Denne indikator blev derfor også anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er anført ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 2000 til 2001.
TABELPOSITION
5.5.2.7. Andre indikatorer
(461) Det blev ikke anset for relevant at analysere forbruget, salgsmængden, markedsandelen, enhedspriserne, rentabiliteten og lagrene under dette emne, fordi en fuldstændig analyse af disse indikatorer kun var relevant for det frie marked.
5.5.3. Analyse af det frie marked
5.5.3.1. Forbrug
(462) Forbruget af den pågældende vare i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-producenternes (såvel samarbejdsvillige som andre producenter) samlede salg på det frie marked og den samlede import af den pågældende vare til Fællesskabet som oplyst i Eurostats importstatistikker.
(463) Mellem 1997 og 1999 faldt forbruget i Fællesskabet med næsten 7 % fra 15,4 mio. tons til 14,3 mio. tons. Mellem 1999 og 2000 steg det med 2,8 % og nåede et højdepunkt i femårsperioden (14,7 mio. tons), inden det igen faldt til 13,2 mio. tons i 2001. Faldet i forbruget mellem 2000 og 2001 er undersøgt under "andre faktorer" for at klarlægge, hvorvidt det bidrog til den skade, der er forvoldt EF-producenterne, og i bekræftende fald i hvilken udstrækning.
TABELPOSITION
5.5.3.2. Salgsmængde
(464) Salget af den lignende vare i Fællesskabet faldt fra 14,1 mio. tons til 10,8 mio. tons mellem 1997 og 2001. Dette løbende fald udgjorde 23,6 %.
TABELPOSITION
5.5.3.3. Markedsandel
(465) EF-producenternes markedsandel faldt også løbende over perioden fra 92 % i 1997 til 81,4 % i 2001, idet der var en stigning mellem 1998 og 1999, men et særlig kraftigt fald mellem 1999 og 2000.
TABELPOSITION
5.5.3.4. Prisen på den lignende vare og underbud
(466) Gennemsnitsprisen på den lignende vare, der sælges i Fællesskabet, faldt til 305 EUR/ton i 1999, før den steg i 2000. Priserne faldt imidlertid med 3 % til 360 EUR/ton i 2001 som følge af den lave pris på importen (hvis priser faldt med 10 %). Denne tendens bekræftes yderligere, fordi kvartalspriserne fra første kvartal 2001 til første kvartal 2002 viser et fald fra 386 EUR/ton til 328 EUR/ton i prisen på EF-varen.
(467) For at fastlægge underbuddets størrelse blev oplysninger om priserne undersøgt for sammenlignelige tidsperioder, på samme handelstrin og for salg til tilsvarende kunder. Hjemmemarkedspriserne blev i 2001 i gennemsnit underbudt med 10 %, jf. en sammenligning mellem de priser, der faktureredes af producenterne i Fællesskabet, og de priser, der faktureredes af producenter, som eksporterede til Fællesskabet.
(468) Kommissionen bemærker, at priserne på de importerede varer fra 1998 klart lå under priserne på EF-varen.
TABELPOSITION
TABELPOSITION
5.5.3.5. Rentabilitet
(469) EF-producenternes rentabilitet på salget i Fællesskabet er faldet betydeligt i den betragtede femårsperiode. Den laveste rentabilitet blev noteret i 1999, hvor priserne var lavest, og den højeste rentabilitet blev opnået i 1998, hvor priserne næsten var på et femårigt højdepunkt. EF-producenternes rentabilitet faldt til - 7,9 % i 2001 som reaktion på det gennemsnitlige prisunderbud, der konstateredes for dette år, og kvartalsoplysningerne viser, at den negative udvikling var endnu værre i 2002 med tab på næsten 18 %. Denne situation er opstået som følge af faldende salg og lavere priser. Det skal bemærkes, at der har været disse tab, selv om produktiviteten samlet set steg i løbet af femårsperioden. Prisdæmpning som følge af lavprisimport har været en vigtig medvirkende faktor for EF-producenternes nuværende tabsgivende situation, og det bemærkes, at prisen på EF-varen har været trykket i 2001 og første kvartal 2002.
(470) Målprisunderbuddet afspejler den grad, hvormed prisen på den importerede vare er lavere end den pris, som EF-producenterne kunne forvente at opnå i en situation, hvor der ikke bliver forvoldt skade. Målprisunderbuddet blev beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris pr. ton af EF-varen. Denne pris blev beregnet ved at tage de respektive produktionsomkostninger for hver EF-vare, hvortil der blev lagt en fortjenstmargen på 8 %. Denne fortjenstmargen ansås for rimelig, da den afspejler fællesskabsproducenternes fortjeneste i en normal handelssituation, der ikke er påvirket af en pludselig stærk stigning i importen. Denne ikke-skadevoldende pris blev sammenlignet med den vejede gennemsnitspris pr. ton af den importerede vare i 2001. Forskellen mellem disse to priser blev udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, på den importerede vare og gav et målprisunderbud på 32 %.
TABELPOSITION
TABELPOSITION
5.5.3.6. Lagre
(471) Lagerbeholdningerne var forholdsvis stabile i den analyserede periode; ultimolagrene udgjorde i absolutte tal mellem 2,0 mio. tons og 2,3 mio. tons. I relative tal svarede ultimolagrene til omkring 4,5 % af produktionen i hele perioden. Idet denne stabilitet blev taget i betragtning, blev det konkluderet, at lagerbeholdningerne ikke bidrog yderligere til skadesanalysen, ud over hvad der er anført i forbindelse med produktionen.
TABELPOSITION
5.5.4. Analyse af bundet anvendelse
(472) Nogle indikatorer vedrørende bundet anvendelse er angivet i globale tal, hvor den bundne anvendelse indgår i analysen af den samlede aktivitet for den pågældende vare (dvs. kapacitet og kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse og produktivitet). For så vidt angår andre faktorer, der er analyseret ovenfor i forbindelse med det frie marked, nemlig salgspriser, lagre og rentabilitet, er de modtagne oplysninger ifølge deres natur ikke egnet til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der er indhentet for det frie marked for koldtvalsede plader, men der er imidlertid ikke bevis for, at det var mere rentabelt at producere med henblik på bundet anvendelse end til det frie marked. Denne analyse fokuserer derfor på produktionen til bundet anvendelse og undersøger, om udviklingstendensen her kan sammenlignes med tendensen for det frie marked og det samlede marked.
(473) Produktionen til bundet anvendelse var forholdsvis stabil i perioden fra 1997 til 1999. Den steg betydeligt i 2000, men faldt i 2001 til niveauer, der tidligere var set i perioden. Dette er udtryk for en samlet tendens, der svarer til den ovennævnte udvikling for den samlede produktion.
TABELPOSITION
5.5.5. Konklusion
(474) Oplysningerne viser, at mens produktiviteten forblev stabil, er udviklingen samlet set negativ for produktionskapaciteten, kapacitetsudnyttelsen, produktionen og beskæftigelsen, og der kan også iagttages en negativ udvikling for likviditeten og afkastet af den investerede kapital. Samlet set viser oplysningerne om det frie marked især en negativ udvikling for salgsmængden, priserne, markedsandelen og rentabiliteten. Oplysningerne for den bundne anvendelse viser en tilsvarende negativ udvikling. Disse konklusioner blev støttet af analysen af de samlede aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare, hvor den bundne anvendelse er en væsentlig del.
(475) Navnlig bemærker Kommissionen, at mens importen i 2001 nåede sit højeste niveau i fem år (2,5 mio. tons), havde EF-producenterne deres laveste salg i Fællesskabet i fem år (10,8 mio. tons), og rentabiliteten faldt hurtigt. Dette fandt sted samtidig med faldende salg på det frie marked, forbrug og priser. På denne baggrund kunne der forventes et fald i importen, men den steg i stedet og nåede endda over det meget høje niveau fra 2000.
(476) Virkningerne på EF-producenterne af denne kombination af faktorer afspejles i de økonomiske indikatorer. Producenterne i Fællesskabet har tabt markedsandel, der nåede det laveste niveau i fem år i 2001. Kapacitetsudnyttelsen faldt stærkt i 2001 og med den også produktiviteten. Beskæftigelsen er også faldet og forventes at falde yderligere i 2002. Den samlede virkning af faldet i produktionen, salget i Fællesskabet og priserne var at reducere EF-producenternes rentabilitet og bringe dem i en tabsgivende situation i 2001. Denne udvikling bekræftes af det fortsatte fald i priserne og rentabiliteten mellem første kvartal 2001 og første kvartal 2002.
(477) Under hensyntagen til alle disse faktorer og navnlig analysen af aktiviteterne i forbindelse med det frie marked konkluderer Kommissionen, at EF-producenterne har lidt væsentlig skade.
5.6. Årsagssammenhæng
(478) For at undersøge, om der er en årsagssammenhæng mellem den øgede import og den alvorlige skade, og for at sikre, at skade forvoldt af andre faktorer ikke tilskrives den forøgede import, har Kommissionen foretaget sig følgende:
- de skadelige virkninger af faktorer, der anses for at forvolde skade, er blevet adskilt fra hinanden
- disse skadelige virkninger er blevet tilskrevet de faktorer, der forårsager dem, og
- efter at have tilskrevet skade til alle de tilstedeværende årsagsfaktorer har Kommissionen afgjort, hvorvidt den øgede import er en reel og betydelig årsag til væsentlig skade.
5.6.1. Virkningerne af den øgede import
(479) Markedet for den pågældende vare er gennemsigtigt med hensyn til forsyningskilder, kunder og priser. Da den pågældende vare i det væsentlige er en råvare, konkurrerer den pågældende vare og den lignende vare hovedsagelig på prisen.
(480) I perioden fra 1999 til 2001 steg den importens markedsandel fra 9,2 % til 18,6 %, mens EF-producenternes markedsandel faldt fra 90,8 % til 81,4 %. I samme periode steg importen fra 2,8 % til 5,5 % af den produktion, der solgtes på det frie marked. Importen er således også steget i forhold til produktionen og på EF-producenternes bekostning.
(481) For så vidt angår priserne faldt den gennemsnitlige enhedspris på den pågældende vare på EU-markedet fra 346 EUR/ton i 2000 til 311 EUR/ton i 2001. Den gennemsnitlige enhedspris på EF-varen faldt fra 371 EUR/ton til 360 EUR/ton. På dette gennemsigtige marked havde prisunderbuddet en afgørende virkning. Virkningerne for EF-producenternes indtægter af salget i Fællesskabet alene af faldet i den gennemsnitlige enhedspris på den lignende vare ville have været et fald på 3 % (137 mio. EUR) i 2001. Tages der hensyn til det samtidige fald i salgsmængden, udgør det faktiske fald i salgsindtægterne i Fællesskabet 670 mio. EUR. Faldet i salgsindtægterne førte derfor til et uforholdsvis højere fald i fortjenesten, og fællesskabsproducenterne havde i 2001 et tab på 7,9 %. Dette fald i priserne og rentabiliteten skal desuden ses på baggrund af en række lukninger af stålværker og det deraf følgende tab af arbejdspladser.
(482) Kommissionen finder derfor, at der er en sammenhæng mellem stigningen i importen til lave priser og den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og at stigningen i importen har haft skadelige virkninger, særlig med hensyn til pristryk og faldende salg for EF-producenterne på fællesskabsmarkedet.
5.6.2. Virkninger af ændringer af forbruget
(483) Kommissionen undersøgte de skadelige virkninger af faldet i forbruget. Forbruget faldt fra 15,4 mio. tons i 1997 til 14,3 mio. tons i 1999, men steg derefter til 14,7 mio. tons i 2000, før det igen faldt til 13,3 mio. tons i 2001.
(484) Ved undersøgelsen af dette spørgsmål må der tages hensyn til alle markedsdeltagernes reaktion på den faldende tendens i forbruget. I denne forbindelse konstateredes det, at selv om EF-producenterne var tvunget til at reducere salget i Fællesskabet i 2001, steg importen kraftigt. Der konstateredes ingen økonomisk begrundelse, der kunne forklare den stærke stigning i importen. Ingen eksportører hævdede f.eks., at dette skyldtes lavere produktionsomkostninger.
(485) Et fald i forbruget burde ikke normalt føre til betydelige prismæssige virkninger, hvis produktionen hurtigt afpasses markedets behov. I denne forbindelse synes EF-producenterne at have reageret ved at begrænse både produktionen og salget i højere grad, end det var nødvendigt for at være i overensstemmelse med faldet i forbruget.
(486) Ligeledes ville de skadelige virkninger som følge af lave priser også blive holdt i ave, hvis pristrykket reduceres. Den vigtigste faktor her er fortjenesten, hvor ethvert fald ville være blevet minimeret, hvis priserne ikke var faldet betydeligt. Det er derfor rimeligt at konkludere, at hvis der ikke havde været en stærk stigning i importen til lave priser, ville faldet i forbruget ikke have ført til et betydeligt fald i fortjenesten.
(487) Af ovennævnte årsager konkluderes det derfor, at der er en signifikant, men ikke væsentlig forbindelse mellem faldet i forbruget og de skadelige virkninger, der er iagttaget.
5.6.3. Virkninger af ændringer af den bundne anvendelse
(488) Kommissionen har også undersøgt virkningerne af udviklingen i den bundne anvendelse af den pågældende vare. Den steg betydeligt i 2000 i forhold til tidligere år og faldt derefter i 2001. Denne tendens svarede til markedsvilkårene for halvfabrikata og færdigvarer.
(489) De yderligere oplysninger, der blev indhentet om den bundne anvendelse, er ifølge deres karakter ikke egnet til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der blev indhentet om det frie marked for den pågældende vare, men der er imidlertid ikke bevis for, at det var mere rentabelt at producere for bundet anvendelse end til det frie marked.
(490) Faldet i den bundne anvendelse (der kun var gældende i 2001) har således haft skadelige følger for produktionen, hvilket igen har påvirket kapacitetsudnyttelse og i sidste ende rentabiliteten. Det pris- og indtægtsfald, som EF-producenterne har været udsat for på det frie marked, var imidlertid forårsaget af lavprisimporten og havde ingen eller kun begrænset forbindelse med faldet i den bundne anvendelse.
5.6.4. Virkninger af eksportresultaterne
(491) Kommissionen undersøgte også virkningerne af et fald i eksporten.
TABELPOSITION
(492) Mellem 1997 og 2001 faldt EF-producenternes eksport af den pågældende vare fra 2,68 mio. tons til 1,55 mio. tons. Det skal imidlertid bemærkes, at da rentabiliteten er blevet målt ud fra EF-producenternes omsætning i Fællesskabet, er denne indikator ikke påvirket af eksportens størrelse. Over en femårsperiode kan den skade, som kan tilskrives tab af eksport, klart skelnes fra den skade, der er forårsaget af øget import. Faldet i eksportsalget (på omkring 1,1 mio. tons) svarer desuden til ca. 2,5 % af den samlede produktion.
(493) Ikke desto mindre kan det af ovennævnte årsager ikke udelukkes, at der er en væsentlig forbindelse mellem faldet i eksporten og de skadelige virkninger, der er iagttaget.
5.6.5. Virkninger af overskudskapacitet
(494) Kommissionen har yderligere undersøgt, om overskudskapacitet hos fællesskabsproducenterne kan have haft skadelige virkninger. Der var ingen væsentlige ændringer af den samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet i undersøgelsesperioden, og kapacitetsudnyttelsen lå hele tiden på over 75 %. Der blev derfor ikke iagttaget nogen forbindelse mellem kapaciteten og de skadelige virkninger.
5.6.6. Virkninger af omstrukturering
(495) Kommissionen undersøgte yderligere de skadelige virkninger af den omstrukturering, som producenterne i Fællesskabet har gennemført i de senere år. I denne forbindelse bemærkes det, at omstrukturering generelt vil medføre omkostninger på kort sigt, f.eks. til fratrædelsesordninger, opkøb osv., men at disse omkostninger opvejes af effektivitetsforbedringer på mellemlang sigt. I betragtning af den igangværende omstruktureringsproces vil dette betyde, at løbende kortfristede omkostninger (selv hvis de fandtes at være begrænsede) havde indvirkning på omkostningsstrukturen.
5.6.7. Fordeling af de skadelige virkninger
(496) Den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, havde hovedsagelig form af faldende salg og voksende finansielle tab. Kommissionen fastslog, at fire faktorer udover væksten i importen bidrog til skaden: ændringer i forbruget, ændringer i den bundne anvendelse, ændringer i eksportresultaterne og igangværende rationaliseringsbestræbelser.
(497) Forbruget faldt mellem 1997 og 2001. Importen udviklede sig imidlertid ikke i henhold til dette forbrugsmønster, og Kommissionen finder, at faldet i forbruget nok bidrog til det faldende salg, men klart ikke spillede en så vigtig rolle som den store stigning i lavprisimporten.
(498) For så vidt angår faldet i den bundne anvendelse mellem 2000 og 2001 havde dette negative virkninger, selv om de negative følger for rentabiliteten beregnedes på grundlag af salget på det frie marked, og faldet i den bundne anvendelse påvirkede ikke denne faktor. Desuden ville virkningerne kun kunne mærkes på mængden og ville ikke have bidraget til det samtidige fald i priserne i 2001.
(499) Som ovenfor nævnt konkluderes det, at der er en vis forbindelse mellem faldet i eksporten og de skadelige virkninger, men denne faktor påvirkede ikke faldet i rentabiliteten, der blev beregnet på grundlag af salget i Fællesskabet. Ikke desto mindre bidrog denne faktor væsentligt til den forvoldte skade med hensyn til de øvrige skadesindikatorer.
(500) For så vidt angår virkningerne af de igangværende rationaliseringsbestræbelser finder Kommissionen ligeledes, at virkningerne på EF-producenternes omkostningsstruktur ikke er væsentlig, især ikke sammenlignet med de prismæssige virkninger af lavprisimporten. Kommissionen bemærkede, at faldet i EF-producenternes salgsmængde, salgspriser og rentabilitet hovedsagelig skyldtes stigningen i importen, der ikke blot voksede meget hurtigere end stigningen i forbruget i 2000, men som fortsatte med at vokse samtidig med faldet i forbruget i 2001.
5.6.8. Konklusion
(501) Efter at de skadelige virkninger af de øvrige kendte faktorer er blevet undersøgt og adskilt fra hinanden og fra de skadelige virkninger af den forøgede import, og efter at det er sikret, at den af andre faktorer forvoldte skade ikke tilskrives importen, kan det konkluderes, at der er en reel og betydelig forbindelse mellem den forøgede import og den væsentlige skade, som er forvoldt EF-producenterne.
5.7. Yderligere udvikling
(502) Kommissionen har desuden analyseret en række faktorer, der gør det berettiget at konkludere, at den alvorlige skade, som er forvoldt EF-producenterne, kan forventes at blive betydeligt værre, hvis importen fortsætter på sit nuværende niveau eller stiger.
5.7.1. De amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(503) USA indførte den 5. marts 2002 beskyttelsesforanstaltninger mod visse stålprodukter, herunder den pågældende vare. Disse foranstaltninger trådte i kraft den 20. marts 2002 og består af en stigning i tolden på importen til USA på 30 % af værdien i det første år, 24 % i det andet år og 18 % i det tredje år. Foranstaltningerne finder de ikke anvendelse på Canada, Israel, Jordan og Mexico og en række lande, der er angivet som udviklingslande.
5.7.1.1. Omledning af handelen som følge af amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(504) Kommissionen undersøgte de sandsynlige virkninger af de amerikanske foranstaltninger ved at analysere situationen for de vigtigste lande, der eksporterede til USA.
(505) I 2001 importerede USA 2,75 mio. tons varer henhørende under kode 720915, 720916, 720917, 720918, 720925, 720926, 720927, 720928, 720990, 721123, 721129, 721190, 721260, 722520, 722550 og 722692 i det harmoniserede system, der omfatter den pågældende vare. De vigtigste eksportører af disse varer til USA var Fællesskabet (18,2 % - 500000 tons), Sydkorea (18,5 % - 509000 tons), Japan (12,3 % - 340000 tons), Rusland (10 % - 268000 tons), Brasilien (7 % - 195000 tons), Canada (6,5 % - 178000 tons) og Mexico (6 % - 168000 tons). Argentina, Taiwan, Kina, Sydafrika, Tyrkiet, Venezuela og Australien leverede også mere end 1 % af importen af denne vare til det amerikanske marked i 2001.
(506) Den samlede eksport til USA af de ovennævnte varer i 2001 fra lande, der er påvirket af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger (undtagen producenter i Fællesskabet og i de lande, der ikke er omfattet af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, for så vidt som de vedrører den pågældende vare), udgjorde 1,9 mio. tons.
(507) Kommissionen undersøgte derefter sandsynligheden af, at den begrænsede adgang til det amerikanske marked som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger ville føre til øget eksport til Fællesskabet. Kommissionen undersøgte situationen i forbindelse med de samarbejdsvillige eksporterende producenters kapacitet efter de amerikanske foranstaltninger. De øgede deres kapacitet fra 63,5 mio. tons i 1997 til 70 mio. tons i 2001. Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter gav udtryk for, at de påtænkte at reducere deres kapacitet i umiddelbar fremtid, eller at de ville begrænse produktionen i lyset af de amerikanske foranstaltninger.
(508) De fleste angav, at de ville opveje eventuelle indskrænkninger i deres eksport til USA ved at sælge mere på deres hjemmemarkeder, men denne erklæring blev fremsat på baggrund af uændret eller faldende forbrug på disse markeder. I denne forbindelse er det meget usandsynligt, at disse producenter kan øge salget nævneværdigt på deres hjemmemarkeder. Det er heller ikke sandsynligt, at de kan øge salget på andre eksportmarkeder, da producenterne på de fleste af disse markeder allerede lider under den betydelige lukning af det amerikanske marked, og der er ingen tegn på, at der på kort og mellemlang sigt vil være et væsentligt øget forbrug på disse markeder, der kan muliggøre en vækst i importen.
(509) Uden endelige foranstaltninger vil der derfor kunne ske en omledning af 1,9 mio. tons varer til Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger. Dette niveau vil muligvis ikke blive nået, bl.a. på grund af de nuværende høje hjemmemarkedspriser i USA, der kan føre til en noget større import end forventet til trods for tolden på 30 %, og fordi producenter i tredjelande muligvis vil være i stand til delvist at opveje tabet af det amerikanske marked ved at øge salget på deres hjemmemarkeder. Dette kan i særlig grad være tilfældet for de lande, der har truffet beskyttelsesforanstaltninger for at modvirke de amerikanske foranstaltninger. Producenterne kan også øge deres lagerbeholdninger for en tid.
(510) Der vil imidlertid stadig være et meget betydeligt potentiale for øget eksport til Fællesskabet. Den stigning, der fandt sted i 2001, havde mange stadig eksisterende årsager, som allerede er angivet i skadesanalysen, og som kan forventes at fortsætte med at få importen til at vokse. Der er nu desuden et nyt element, nemlig de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, der klart efterlader en betydelig produktion, som producenterne er stærkt presset for at finde købere til. Under disse omstændigheder kan det med rimelighed antages, at hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, vil den handelsomledning, der vil finde sted, som absolut minimum være på mellem 25 % og 50 % af de 1,9 mio. tons, der er nævnt ovenfor, dvs. mellem 475000 og 950000 tons. Den vil efter al sandsynlighed være større, men det vil være fornuftigt at basere denne analyse på et konservativt skøn.
(511) Det er også relevant, at et af de vigtigste eksportmarkeder for koldtvalsede produkter i 2001 var Fællesskabet (2,5 mio. tons). Dette skal sammenlignes med Kina (5,7 mio. tons), USA (2,75 mio. tons) Hongkong (0,9 mio. tons), Malaysia (0,8 mio. tons) og Japan (0,7 mio. tons). Dette afspejler, at Fællesskabet har været, og efter de nylige foranstaltninger stadig er, et af de mest åbne markeder i verden. Euroens stigning i forhold til dollaren og andre vigtige valutaer i den senere tid gør på kort og mellemlang sigt importerede varer mere attraktive i forhold til varer fremstillet i Fællesskabet.
5.7.1.2. Begrænsning af Fællesskabets eksport som følge af de amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(512) En umiddelbar virkning af de amerikanske foranstaltninger har været en kraftig begrænsning af Fællesskabets eksport af den pågældende vare til USA. Indførelsen af en værditold på 30 % vil stort set standse denne eksport, selv om den muligvis vil fortsætte i små mængder som følge af de nuværende høje priser i USA, der kan føre til, at det er værd at betale told for i det mindste at sælge overskydende lagerbeholdninger. Det anslås efter i muligt omfang at have taget hensyn til lukningen af det amerikanske marked efter indførelsen af foranstaltninger, at Fællesskabets eksport til USA vil falde betydeligt som følge af de amerikanske foranstaltninger.
(513) Det er også sandsynligt, at Fællesskabets eksport til andre markeder også vil falde, fordi producenterne på verdensplan vil finde det vanskeligere at eksportere på grund af såvel de amerikanske foranstaltninger som de foranstaltninger, som andre tredjelande og Fællesskabet træffer for at undgå omledning til deres egne markeder.
5.7.1.3. Projicerede virkninger af de amerikanske foranstaltninger
(514) Kommissionen har vurderet de mulige virkninger for EF-producenterne, hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, og af omledningen af handelen som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger og disse foranstaltningers virkning på Fællesskabets eksport. I denne forbindelse fandt Kommissionen, at hvis Fællesskabet ikke indfører beskyttelsesforanstaltninger, vil importen uvægerligt stige betydeligt med det resultat, at EF-erhvervsgrenens situation vil blive meget kraftigt forværret. I betragtning af EF-producenternes meget udsatte situation vil enhver væsentlig forøgelse af importen have meget alvorlige konsekvenser. Den forventede stigning på mellem 475000 og 950000 tons vil højst sandsynligt føre til et yderligere salgstab for EF-producenterne, og dette reducerede salg vil få alvorlige negative følger for de øvrige indikatorer for erhvervsgrenens tilstand.
(515) Det fortsatte fald i Fællesskabets eksport vil også i væsentlig grad forværre EF-producenternes situation. Siden indførelsen af de amerikanske foranstaltninger har et betydeligt fald i Fællesskabets eksport været uundgåeligt, og denne situation kan forventes at vare ved eller endda forværres i de kommende måneder.
(516) Den forventede stigning i importen og det forventede fald i eksporten fra Fællesskabet vil i betydelig grad forværre EF-erhvervsgrenens situation med hensyn til alle de faktorer, der allerede er undersøgt ved fastlæggelsen af, at der forekom væsentlig skade. Der vil straks ske et yderligere stærkt fald i salget og priserne med deraf følgende negative virkninger for produktionen, øgede enhedsomkostninger, øgede tab og umiddelbar trussel om lukninger af værker og tab af arbejdspladser. Navnlig vil det øgede pres på priserne være enormt i en tid, hvor der forekommer tab på 7,9 % (2001). De samlede negative virkninger vil blive forværret af, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade som følge af de senere års stigende import.
5.7.2. Konklusion
(517) Under behørig hensyntagen til, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade, er det rimeligt at konkludere, at en yderligere betydelig tilførsel af importerede varer - hvilket er meget sandsynligt, hvis de endelige beskyttelsesforanstaltninger ikke bekræftes - i væsentlig grad vil forværre EF-producenternes situation. Denne situation vil desuden blive forværret af et betydeligt fald i eksporten fra Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger.
Vare 5
Koldtvalsede plader (fortsat)
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
6. VARE 18: FITTINGS (&lt; 609,6 mm)
6.1. Den pågældende vare og den lignende eller direkte konkurrerende vare
6.1.1. Den pågældende vare
(518) Den pågældende vare er visse rørfittings (undtagen støbte fittings, flanger og fittings med gevind), af jern og stål (ikke rustfrit stål), med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art der anvendes til stuksvejsning (i det følgende benævnt "fittings"). Det pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode 7307 93 11 og 7307 93 19.
(519) Fittings fremstilles hovedsagelig ved at beskære og forme rør. De anvendes til at forbinde rør og findes i forskellige former (rørknæ, muffer, T-rør og hætter) og i forskellige størrelser og kvaliteter. De anvendes hovedsagelig inden for den petrokemiske industri, energifremstilling, værftsindustrien og industrielle installationer. Ved salg til brug i den petrokemiske industri benyttes ANSI-standarden som global standard. Til andre anvendelsesformål er den mest benyttede standard i Fællesskabet DIN-standarden.
(520) Selv om hver KN-kode svarer til en identificerbar type fittings, fandtes det, at de alle har identiske eller lignende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Alle typer fittings udgør derfor en enkelt vare, der henhører under de ovenfor anførte relevante KN-koder.
6.1.2. Lignende eller direkte konkurrerende varer
(521) Kommissionen har undersøgt, om den af fællesskabsproducenterne fremstillede vare (i det følgende benævnt "lignende vare") er varer, der ligner den pågældende importerede vare. I løbet af undersøgelsen modtog Kommissionen henvendelser fra visse store eksportører og importører af den pågældende vare, der påstod, at visse typer fittings, der blev importeret til Fællesskabet, ikke blev fremstillet af producenterne i Fællesskabet og derfor ikke burde anses for at "ligne" den pågældende vare.
(522) Kommissionen foretog en grundig undersøgelse af disse henvendelser og tog navnlig følgende undersøgelsesresultater i betragtning:
a) den importerede vare og EF-varen havde samme toldmæssige internationale tarifering. De havde desuden samme eller tilsvarende fysiske egenskaber, såsom sammensætning, størrelse, form og konsistens, og blev fremstillet i henhold til internationalt anerkendte standarder
b) den importerede vare og EF-varen solgtes gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, oplysninger om priserne var alment tilgængelige, og den pågældende vare og EF-producenternes vare konkurrerede hovedsagelig på prisen
c) den importerede vare og EF-varen kunne begge benyttes til samme eller tilsvarende endelige anvendelsesformål, og de var derfor i vidt omfang alternative varer eller substitutter og kunne let udskiftes
d) forbrugerne opfattede både den importerede vare og EF-varen som alternative midler til at udføre bestemte funktioner for at opfylde et bestemt behov eller ønske, og i denne forbindelse var de forskelle, der identificeredes af eksportøren eller importøren, blot mindre variationer, der var fremstillet for en bestemt kunde.
(523) Kommissionen har konkluderet, at trods de påståede tekniske forskelle i varernes egenskaber og kvalitet, der er angivet i disse henvendelser, er den importerede vare og EF-varen "lignende eller direkte konkurrerende" varer.
6.2. Øget import
(524) Kommissionen har undersøgt, om den pågældende vare importeres til Fællesskabet i en så øget mængde - enten absolut eller i forhold til produktionen i Fællesskabet - og/eller på sådanne vilkår eller betingelser, at der forvoldes EF-producenterne alvorlig skade. I denne forbindelse har Kommissionen fokuseret på importen af den pågældende vare i den seneste periode, for hvilken der forelå oplysninger i absolutte tal og i forhold til den til salg beregnede produktion (ikke indbefattet til "bundet anvendelse") og den samlede produktion. Nedenstående tabel viser udviklingen i importen i absolutte tal og i forhold til den EF-produktion, der var bestemt for salg, og til den samlede produktion i Fællesskabet (herunder til bundet anvendelse) for hvert af årene mellem 1997 og 2001.
(525) Mellem 1997 og 1999 faldt importen til Fællesskabet med omkring 4,3 %, mens gennemsnitsprisen på de importerede varer faldt med over 13 %. På grund af faldende produktion i Fællesskabet steg importen imidlertid fra 11,4 % til 11,9 % set i forhold til både den samlede og den solgte produktion.
Vare 18
Fittings
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(526) Mellem 1999 og 2000 steg importen fra 9500 tons til 10100 tons, dvs. med 600 tons eller 6,7 %. I samme periode steg importen målt i procent af den samlede produktion og den til salg bestemte produktion fra 11,9 % til 12,7 %.
(527) Mellem 2000 og 2001 steg importen med yderligere 3500 tons eller 34,7 %. I forhold til den samlede produktion og den produktion, der solgtes på det frie marked, steg importen også med omkring 35 %.
(528) Priserne på den pågældende vare faldt hvert år mellem 1997 og 2001; faldet udgjorde i alt 242 EUR/ton eller 19,4 % i løbet af hele den betragtede periode.
6.2.1. Glidende gennemsnit over to år
(529) For at fastlægge den underliggende tendens i importens udvikling mellem 1997 og 2001 og for at afgøre, om den nylige stigning i importen er udtryk for en etableret tendens, benyttede Kommissionen glidende gennemsnit over to år. De viser, at mens importen mellem 1997/98 og 1998/99 faldt fra 9700 tons til 9500 tons, steg den mellem 1999/2000 og 2000/01 med over 21 % fra 9800 tons til 11900 tons.
6.2.2. Importens markedsandel
(530) Importens markedsandel faldt mellem 1997 og 1998 fra 14,1 % til 13,6 %, før den år for år steg til 21,6 % i 2001, hvilket svarer til en stigning på omkring 53 % i forhold til 1997.
6.2.3. Konklusion
(531) Importen steg mellem 1999 og 2000 med 6,7 % i absolutte tal og i forhold til den samlede produktion og til den produktion, der solgtes på det frie marked, hvilket blev fulgt af endnu en stigning i 2001 med yderligere 34,7 % i absolutte tal (35,4 % i forhold til den samlede produktion og den solgte produktion).
(532) At nylige stigninger i importen ikke kan tilskrives etablerede tendenser i importniveauer fremgår af udviklingen i det glidende toårige gennemsnit for importen i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen.
(533) Det konkluderes, at stigningen i den senere tid kan anses for at være pludselig, kraftig og betydelig set i forhold til udviklingen i tidligere år.
6.3. Uforudset udvikling
6.3.1. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen
(534) Som reaktion på krisen i Asien(9) har USA, der tegner sig for omkring en ottendedel af verdens stålforbrug, siden 1998 gjort øget brug af instrumenter til beskyttelse af handelen i stålsektoren for at beskytte amerikanske producenter mod konkurrence. Der er truffet afgørelse om en række af disse foranstaltninger i WTO, og nogle af de benyttede metoder er blevet erklæret uforenelige med WTO. Ikke desto mindre er mange af de foranstaltninger, der fortsat er i kraft, baseret på de samme metoder.
(535) Nedenstående tabel viser det årlige antal endelige afgørelser (for et eller flere lande) om antidumping- og udligningstold, som USA har truffet for stålsektoren som helhed mellem 1997 og 2001, og illustrerer den øgede aktivitet i de seneste tre år.
TABELPOSITION
(536) I løbet af 2001 gav USA også meddelelse om yderligere bredt baserede tiltag i stålsektoren. I januar 2001 indledte USA en undersøgelse af stål i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act of 1974. I juli 2001 bekendtgjorde USA's International Trade Commission (ITC), at der ville blive foretaget en bred stålundersøgelse i henhold til sektion 202 i Trade Act of 1974, og i december anbefalede ITC beskyttelsesforanstaltninger for et bredt udvalg af stålprodukter.
(537) Disse tiltag har haft en stadig mere afdæmpende virkning på importen af stålprodukter til USA og førte til et fald i den amerikanske stålimport på 33 % mellem 1998 og 2001. De kulminerede i de beskyttelsesforanstaltninger, der blev bekendtgjort af USA den 5. marts 2002. Navnlig havde beskyttelsesproceduren, der havde været drøftet i flere måneder, inden den blev indledt, en begrænsende virkning på importen til USA på grund af den usikkerhed, den skabte for de erhvervsdrivende. Det er den største kommercielle beskyttelsesaktion, der nogen siden er blevet indledt af et WTO-medlem, idet den vedrører import til en værdi af omkring 17 mia. USD.
6.3.2. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen - i relation til den pågældende vare
(538) I Kommissionens foreløbige beskyttelsesforanstaltninger og undersøgelsen i forbindelse hermed betragtes fittings af kulstofholdigt stål og flanger af kulstofholdigt stål som to forskellige varer. Navnlig har Kommissionen i sit tiltag kun taget stålfittings (herunder ikke fittings af rustfrit stål) med en ydre diameter på ikke over 609,6 mm i betragtning. For så vidt angår de pågældende fittings vedrører den amerikanske undersøgelse og de amerikanske foranstaltninger derfor et meget bredere område end Kommissionens initiativ.
(539) Ifølge officielle oplysninger på den amerikanske regerings netside har USA håndhævet fem antidumpingforanstaltninger vedrørende fittings over for Brasilien, Kina, Japan, Taiwan og Thailand samt en udligningstoldforanstaltning over for Tyrkiet. Disse toldsatser, der blev genindført så sent som i december 1999 efter en fuld udløbsundersøgelse, gik op til 154,72 % for et selskab i Kina.
(540) Kommissionen bemærker, at importen til Fællesskabet af fittings af karbonholdigt stål og af diameter ikke over 609,6 mm steg med 4159 tons (43,8 %) mellem 1999 og 2001. Denne pludselige stigning synes i vidt omfang at skyldes importen fra Kina, Thailand og Japan, som er blevet undersøgt af USA, og som i øjeblikket er genstand for amerikanske antidumpingforanstaltninger.
(541) Kommissionen har analyseret udviklingen i importen af fittings til USA fra de lande, der er omfattet af antidumping- og udligningsforanstaltninger. Mellem 1999 og 2001, hvor importen til Fællesskabet fra disse lande var stigende, faldt importen til USA af varer henhørende under samme HS-kode som fittings med 3419 tons (24,2 %).
(542) Kommissionen finder, at der er et sammenfald i tid mellem den amerikanske bekendtgørelse om beskyttelsesundersøgelsen vedrørende stålprodukter (der var forventet så tidligt som i januar 2001 på det amerikanske marked i en række artikler i pressen om umiddelbart forestående forstyrrelser af både det amerikanske marked og EF-markedet) og stigningen i importen af fittings til fællesskabsmarkedet.
(543) Denne øgede og udstrakte brug af handelsbeskyttelsesinstrumenter, hvoraf en række fandtes at være uforenelige med WTO, kunne ikke have været forudset ved afslutningen på Uruguay-runden og er en uforudset udvikling, således som det kræves i aftalen om beskyttelsesforanstaltninger.
6.4. Definition af producenterne i Fællesskabet
6.4.1. Den samlede produktion i Fællesskabet
(544) Den samlede produktion i Fællesskabet af fittings beløber sig til omkring 80000 tons om året. Følgende tre stålvirksomheder i Fællesskabet samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen:
- Virgilio CENA & Figli S.P.A., Italien
- Interfit, Frankrig
- Erne Fittings, Østrig.
(545) Disse selskaber er alle medlemmer af Defence Committee of EU Butt-welding Fittings Industry. De tegner sig for omkring 60 % af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare. De tegner sig for hovedparten af den samlede produktion i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 3, litra c) i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 519/94. De anses derfor for at være producenterne i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure.
6.5. Alvorlig skade
6.5.1. Indledning
(546) For at fastslå, om der er forvoldt EF-producenterne af den lignende vare alvorlig skade, eller om der er trussel herom, har Kommissionen vurderet alle relevante faktorer af objektiv og kvantificerbar karakter, der har betydning for EF-producenternes situation. Særlig har Kommissionen for den pågældende vare evalueret udviklingen i importen, forbruget, produktionen, produktiviteten, kapaciteten, kapacitetsudnyttelsen, salget, markedsandelen, priserne, rentabiliteten og beskæftigelsen i årene 1997 til 2001. De relevante økonomiske oplysninger er fremlagt ved slutningen af denne vareanalyse.
6.5.2. Analyse af den samlede aktivitet i forbindelse med den pågældende vare.
6.5.2.1. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
TABELPOSITION
(547) Den samlede anslåede produktionskapacitet er faldet med 20400 tons fra 1998 til 2001. Faldet i Fællesskabets kapacitet ved periodens afslutning er direkte forbundet med lukningen af tre produktionsanlæg i Fællesskabet i 2001.
(548) Som følge af denne lukning steg kapacitetsudnyttelsesgraden fra 48,3 % i 2000 til 53 % i 2001. Hvis disse lukninger ikke havde fundet sted, ville kapacitetsudnyttelsesgraden også i 2001 have været på 48 %.
6.5.2.2. Samlet produktion og bundet anvendelse
TABELPOSITION
(549) Den samlede produktion i Fællesskabet faldt med 7300 tons i den undersøgte periode, nemlig fra 86600 tons i 1997 til 79300 tons i 2001. Dette er et fald på 8,4 % og afspejler nedgangen i salget på fællesskabsmarkedet.
(550) Det skal bemærkes, at der for mange stålprodukter må foretages en klar sondring mellem produktion til bundet anvendelse og salg til det frie marked. For så vidt angår fittings har undersøgelsen vist, at der ikke er nogen produktion til bundet anvendelse, og at dette ikke er relevant for skadesanalysen. Hele den produktion, der var bestemt for salg, har således været i direkte konkurrence med importen.
6.5.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
TABELPOSITION
(551) Antallet af ansatte og produktiviteten hos EF-producenterne har været mere eller mindre uændret siden 1999.
6.5.2.4. Likviditet
TABELPOSITION
(552) Likviditeten kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke kun for den pågældende vare selv. Denne indikator blev derfor anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er angivet ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 1999 til 2001.
6.5.2.5. Afkast af den investerede kapital
TABELPOSITION
(553) Afkastet af den investerede kapital kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke blot for selve den pågældende vare. Denne indikator blev derfor også anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er anført ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001.
6.5.2.6. Forbrug
TABELPOSITION
(554) Forbruget af fittings i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-producenternes samlede salg og den samlede import af den pågældende vare til Fællesskabet som oplyst af Eurostat.
(555) Mellem 1997 og 2000 faldt forbruget i Fællesskabet med 12 % fra 70100 tons til 61700 tons. I 2001 steg forbruget med 2,3 % i forhold til 2000, men det lå stadig 10 % under 1997-niveauet. Faldet i forbruget mellem 1997 og 2001 er undersøgt under "andre faktorer" for at klarlægge, hvorvidt det bidrog til den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne.
6.5.3. Salgsmængde
TABELPOSITION
(556) Salget i Fællesskabet faldt med 10800 tons mellem 1997 og 2001, nemlig fra 60200 tons til 49400 tons. Dette er til dels udtryk for faldende forbrug i Fællesskabet, men især for en øget virkning af den stigende import til dette marked.
6.5.4. Markedsandel
TABELPOSITION
(557) Fællesskabsproducenternes markedsandel i EF faldt fra og med 1998, idet det største fald, nemlig fra 83,6 % til 78,4 % (eller et tab på 5,2 procentpoint), fandt sted i de sidste år af undersøgelsesperioden fra 2000 til 2001. Det skal erindres, at importens markedsandel i samme periode steg fra 16,4 % til 21,6 %.
6.5.5. Lagre
TABELPOSITION
(558) Lagerbeholdningerne udgjorde mellem 700 og 800 tons indtil 1999, men faldt i 2000 og steg derefter stærkt i 2001. Lagerbeholdningen i 2001 er 25 % over 1997-niveauet. Stigningen i lagerbeholdningerne skal også ses i lyses af faldende produktion og salg.
6.5.6. Prisen på den lignende vare og underbud
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(559) EF-producenterne sænkede mellem 1997 og 2001 deres gennemsnitspriser fra 1585 EUR/ton til 1405 EUR/ton. Samtidig faldt de gennemsnitlige importpriser fra 1247 EUR/ton i 1997 til 1005 EUR/ton i 2001. Denne tendens bekræftes yderligere, fordi kvartalspriserne fra første kvartal 2001 til første kvartal 2002 viser et fald fra 1420 EUR/ton til 1378 EUR/ton i prisen på EF-varen.
(560) For at fastlægge underbuddets størrelse blev oplysninger om priserne undersøgt for sammenlignelige tidsperioder, på samme handelstrin og for salg til tilsvarende kunder. Hjemmemarkedspriserne blev i 2001 i gennemsnit underbudt med 14,8 %, jf. en sammenligning mellem de priser, der faktureredes af producenterne i Fællesskabet, og de priser, der faktureredes af producenter, som eksporterede til Fællesskabet.
(561) Kommissionen bemærker, at priserne på de importerede varer i hele undersøgelsesperioden klart lå under priserne på EF-varen. Grafen illustrerer, at importen fandt sted til stadig lavere priser fra 1997 til 1998. Dette tvang igen EF-producenterne til sideløbende hermed at sænke deres priser, hvilket førte til et stærkt fald i rentabiliteten og til tab for EF-producenterne.
PIC FILE= "L_2002261DA.009201.TIF
Rentabilitet
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(562) EF-producenternes rentabilitet af salget i Fællesskabet faldt fra 4,4 % i 1997 til - 1,0 % i 2001, hvilket afspejlede et stadigt faldende salg og faldende priser. Det skal bemærkes, at de kvartalsvise rentabilitetstal for 2001 og 2002 klart viser, at den negative rentabilitetsudvikling fortsætter for EF-producenterne.
(563) Målprisunderbuddet afspejler den grad, hvormed prisen på den importerede vare er lavere end den pris, som EF-producenterne kunne forvente at opnå i en situation, hvor der ikke bliver forvoldt skade. Målprisunderbuddet blev beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris pr. ton af EF-varen. Denne pris blev beregnet ved at tage de respektive produktionsomkostninger for hver EF-vare, hvortil der blev lagt en fortjenstmargen på 8 %. Denne fortjenstmargen ansås for rimelig, da den afspejler fællesskabsproducenternes fortjeneste i en normal handelssituation, der ikke er påvirket af en pludselig stærk stigning i importen. Denne ikke-skadevoldende pris blev sammenlignet med den vejede gennemsnitspris pr. ton af den importerede vare i 2001. Forskellen mellem disse to priser blev udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, på den importerede vare og gav et målprisunderbud på 23,7 %.
6.5.7. Konklusion
(564) Oplysningerne viser, at der generelt er en negativ udvikling for kapaciteten, kapacitetsudnyttelsen, produktionen, beskæftigelsen og produktiviteten, og der kan også iagttages negative faktorer i forbindelse med likviditeten og afkastet af den investerede kapital.
(565) Oplysningerne viser også generelt og på baggrund af et fald i forbruget og en forøgelse af lagrene, at der var en negativ udvikling for salget, markedsandelen, priserne og rentabiliteten.
(566) Navnlig bemærker Kommissionen, at mens importen i 2001 nåede sit højeste niveau i fem år (13600 tons), havde EF-producenterne deres laveste salg i Fællesskabet i fem år (49400 tons), og rentabiliteten faldt hurtigt. Dette fandt sted samtidig med faldende salg på det frie marked, forbrug og priser. På denne baggrund kunne der forventes et fald i importen, men den steg i stedet for andet år i træk.
(567) Virkningerne på EF-producenterne af denne kombination af faktorer afspejles i de økonomiske indikatorer. Producenterne i Fællesskabet har tabt markedsandel, der nåede det laveste niveau i fem år i 2001. Beskæftigelsen er også faldet og forventes at falde yderligere i 2002. Virkningen af faldet i produktionen, salget i Fællesskabet og priserne var at reducere EF-producenternes rentabilitet og bringe dem i en tabsgivende situation i 2001. Det fulde omfang af den påførte skade illustreres måske bedst af den fortsatte forværring af rentabiliteten i hele 2001 og ind i første kvartal 2002.
(568) Under hensyntagen til alle disse faktorer konkluderer Kommissionen, at producenterne i Fællesskabet har lidt væsentlig skade.
6.6. Årsagssammenhæng
(569) For at undersøge, om der er en årsagssammenhæng mellem den øgede import og den alvorlige skade, og for at sikre, at skade forvoldt af andre faktorer ikke tilskrives den forøgede import, har Kommissionen foretaget sig følgende:
- de skadelige virkninger af faktorer, der anses for at forvolde skade, er blevet adskilt fra hinanden
- disse skadelige virkninger er blevet tilskrevet de faktorer, der forårsager dem, og
- efter at have tilskrevet skade til alle de tilstedeværende årsagsfaktorer har Kommissionen afgjort, hvorvidt den øgede import er en reel og betydelig årsag til væsentlig skade.
6.6.1. Virkningerne af den øgede import
(570) Markedet for fittings er gennemsigtigt med hensyn til forsyningskilder, kunder og priser. Den pågældende vare og den lignende vare konkurrerer derfor hovedsagelig på prisen.
(571) I perioden fra 1999 til 2001 steg den importens markedsandel fra 14,6 % til 21,6 %, mens EF-producenternes markedsandel faldt fra 85,4 % til 78,4 %. I samme periode steg importen fra 11,9 % til 17,2 % af den produktion, der solgtes på det frie marked. Importen er således også steget i forhold til produktionen og på EF-producenternes bekostning.
(572) For så vidt angår priserne faldt den gennemsnitlige enhedspris på den pågældende vare på EU-markedet fra 1042 EUR/ton i 2000 til 1005 EUR/ton i 2001. Den gennemsnitlige enhedspris på EF-varen faldt fra 1453 EUR/ton til 1405 EUR/ton. På dette gennemsigtige marked havde prisunderbuddet en afgørende virkning. Virkningerne for EF-producenternes indtægter af salget i Fællesskabet alene af faldet i den gennemsnitlige enhedspris på den lignende vare ville have været et fald på 3,3 % (2,47 mio. EUR) i 2001. Tages der hensyn til det samtidige fald i salgsmængden, udgør det faktiske fald i salgsindtægterne i Fællesskabet 5,42 mio. EUR. Faste omkostninger udgør en væsentlig del af de samlede omkostninger. Faldet i salgsindtægterne førte derfor til et uforholdsvis højere fald i fortjenesten, og fællesskabsproducenterne havde i 2001 et tab på 1,0 %.
(573) Kommissionen finder derfor, at der er en sammenhæng mellem stigningen i importen til lave priser og den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og at stigningen i importen har haft skadelige virkninger, særlig med hensyn til pristryk og faldende salg for EF-producenterne på fællesskabsmarkedet.
6.6.2. Virkninger af ændringer af forbruget
(574) Kommissionen undersøgte de skadelige virkninger af faldet i forbruget mellem 2000 og 2001. Dette fald skal ses på baggrund af den samlede udviklingstendens i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen. Forbruget faldt fra 70100 tons i 1997 til 61100 tons i 2000, men steg så med 1400 tons til 63100 tons i 2001.
(575) I dette særlige tilfælde finder Kommissionen, at den åbenbare stigning i forbruget i 2001 skyldtes den store stigning i importen i det pågældende år. Tendensen i bevægelserne giver derfor et mere korrekt billede. Selv om forbruget steg mellem 2000 og 2001, faldt det samlet set med 7000 tons eller 10,0 % i løbet af femårsperioden. Dette svarer til et gennemsnitligt fald på 2,0 % om året.
(576) Ved undersøgelsen af dette spørgsmål i dette særlige tilfælde må der tages hensyn til alle markedsdeltagernes reaktion på den faldende tendens i forbruget. I denne forbindelse konstateredes det, at selv om EF-producenterne var tvunget til at reducere salget i Fællesskabet med omkring 2100 tons i 2001 i forhold til 2000, steg importen kraftigt. Der konstateredes ingen økonomisk begrundelse, der kunne forklare den stærke stigning i importen. Ingen eksportører hævdede f.eks., at dette skyldtes lavere produktionsomkostninger.
(577) For så vidt angår prisvirkningen burde et fald i forbruget på 2,0 % pr. år ikke normalt føre til betydelige prismæssige virkninger, hvis produktionen hurtigt afpasses markedets behov. I denne forbindelse synes EF-producenterne at have reageret ved at begrænse både produktionen og salget i overensstemmelse med faldet i forbruget.
(578) Ligeledes ville de skadelige virkninger som følge af lave priser også blive holdt i ave, hvis pristrykket reduceres. Den vigtigste faktor her er fortjenesten, hvor ethvert fald ville være blevet minimeret, hvis priserne ikke var faldet betydeligt. Det er derfor rimeligt at konkludere, at hvis der ikke havde været en stærk stigning i importen til lave priser, ville faldet i forbruget ikke have ført til et betydeligt fald i fortjenesten.
(579) Selv om alle markedsdeltagerne havde handlet ansvarligt og justeret deres produktion, ville EF-producenterne ikke desto mindre stadig have haft et mindre salg. Forbruget i 2001 var mindre end i 1999. I 2000 faldt forbruget med 3100 tons, blot for at stige med 1400 tons i 2001. EF-producenternes salg faldt imidlertid med 3800 tons i 2000 i forhold til 1999 og igen med yderligere 2100 tons i 2001. Samtidig steg importen i 2000 med henholdsvis 600 tons og 3500 tons. Faldet i forbruget mellem 1999 og 2001 påvirkede derfor ikke importen, der vedblev med at stige. I løbet af denne toårsperiode faldt EF-producenternes salg med 5900 tons. EF-producenternes salgsnedgang skulle have været på omkring 700 tons om året, jf. tendensen i faldet i forbruget.
(580) Af ovennævnte årsager konkluderes det derfor, at der er en signifikant, men ikke væsentlig forbindelse mellem faldet i forbruget og de skadelige virkninger, der er iagttaget.
6.6.3. Virkninger af eksportresultaterne
(581) Kommissionen undersøgte også virkningerne af et fald i eksporten.
TABELPOSITION
(582) Mellem 1997 og 1999 faldt EF-producenternes eksport af fittings fra 27100 tons til 24600 tons. Mellem 1999 og 2001 steg eksporten med 5500 tons. I løbet af femårsperioden steg eksporten med omkring 3000 tons. I den seneste periode mellem 1999 og 2001 har den derfor ikke bidraget til de skadelige virkninger. Da skaden som følge af et fald i eksporten hovedsagelig fandt sted i den første del af femårsperioden, må den i denne forbindelse anses for mindre betydningsfuld, end hvis den havde fundet sted i en senere del af femårsperioden.
(583) Af ovennævnte årsager konkluderes det, at der er en vis forbindelse mellem faldet i eksporten og de skadelige virkninger, der konstateredes i det mindste i den tidligere del af femårsperioden.
6.6.4. Virkninger af overskudskapacitet
(584) Kommissionen har yderligere undersøgt, om overskudskapacitet hos fællesskabsproducenterne kan have haft skadelige virkninger. Mellem 1997 og 2001 reducerede EF-erhvervsgrenen sin samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet fra 170000 tons til 150000 tons, mens udnyttelsen af denne kapacitet lå på omkring 50 %. Det skal først bemærkes, at fittings er en færdigvare, som findes i mange forskellige typer. En kapacitetsudnyttelsesgrad på 50 % anses derfor ikke for særlig lav for en sådan slags vare. På baggrund af den reducerede kapacitet og forholdsvis stabile kapacitetsudnyttelse finder Kommissionen, at eventuelle skadevoldende virkninger vil være begrænsede.
6.6.5. Virkninger af omstrukturering
(585) Kommissionen undersøgte yderligere de skadelige virkninger af den omstrukturering, som producenterne i Fællesskabet har gennemført i de senere år. I denne forbindelse bemærkes det, at omstrukturering generelt vil medføre omkostninger på kort sigt, f.eks. til fratrædelsesordninger, opkøb osv., men at disse omkostninger opvejes af effektivitetsforbedringer på mellemlang sigt. I betragtning af den igangværende omstruktureringsproces vil dette betyde, at løbende kortfristede omkostninger (selv hvis de fandtes at være begrænsede) havde indvirkning på omkostningsstrukturen.
6.6.6. Fordeling af de skadelige virkninger
(586) Den skade, der er forvoldt EF-producenterne, havde hovedsagelig form af faldende salg, tab af markedsandel og voksende finansielle tab. Kommissionen fastslog, at fire faktorer udover væksten i importen bidrog til skaden: faldende forbrug, faldende eksport, overskudskapacitet og igangværende rationaliseringsbestræbelser.
(587) Forbruget faldt med omkring 2,0 % om året, selv om faldet var mere udtalt i 2001 end i 2000. Importen udviklede sig imidlertid slet ikke i overensstemmelse med dette forbrugsmønster, og Kommissionen finder, at det begrænsede fald i forbruget ikke spillede en væsentlig rolle hverken med hensyn til mængde eller pris.
(588) Eksporten faldt også mellem 1997 og 1999. Dette fald fandt imidlertid sted i begyndelsen af den betragtede periode, og eksportsalget steg faktisk set over hele femårsperioden, og Kommissionen finder derfor, at resultaterne i forbindelse med eksportsalget ikke spillede en væsentlig rolle hverken med hensyn til mængde eller priser.
(589) Kapaciteten faldt mellem 1997 og 2001, mens EF-erhvervsgrenens samtidig stabilt udnyttede omkring 50 % af denne kapacitet. Da udnyttelsesgraden ikke svingede synderligt og var på sit højeste niveau (53 %) ved udgangen af perioden, og da der er gjort en indsats for at mindske kapaciteten, finder Kommissionen, at kapacitetsudnyttelsen ikke spillede en væsentlig rolle hverken med hensyn til mængde eller priser.
(590) For så vidt angår virkningerne af de igangværende rationaliseringsbestræbelser finder Kommissionen ligeledes, at virkningerne på EF-producenternes omkostningsstruktur ikke er væsentlig, især ikke sammenlignet med de prismæssige virkninger af lavprisimporten.
(591) Kommissionen bemærkede, at faldet i EF-producenternes salgsmængde, salgspriser og rentabilitet hovedsagelig skyldtes stigningen i importen, der ikke blot voksede meget hurtigere end stigningen i forbruget i 2001, men som også var steget samtidig med faldet i forbruget i 2000.
6.6.7. Konklusion
(592) Efter at de skadelige virkninger af de øvrige kendte faktorer er blevet undersøgt og adskilt fra hinanden og fra de skadelige virkninger af den forøgede import, og efter at det er sikret, at den af andre faktorer forvoldte skade ikke tilskrives importen, kan det konkluderes, at der er en reel og betydelig forbindelse mellem den forøgede import og den væsentlige skade, som er forvoldt EF-producenterne.
6.7. Yderligere udvikling
(593) Kommissionen har desuden analyseret en række faktorer, der gør det berettiget at konkludere, at den alvorlige skade, som er forvoldt EF-producenterne, kan forventes at blive betydeligt værre, hvis importen fortsætter på sit nuværende niveau eller stiger.
6.7.1. De amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(594) Det skal erindres, at USA den 5. marts 2002 indførte beskyttelsesforanstaltninger mod visse stålprodukter, herunder fittings. Disse foranstaltninger trådte i kraft den 20. marts 2002 og består af en stigning i tolden på importen til USA på 30 % af værdien i det første år, 24 % i det andet år og 18 % i det tredje år. Foranstaltningerne finder de ikke anvendelse på Canada, Israel, Jordan og Mexico og en række lande, der er angivet som udviklingslande.
6.7.2. Omledning af handelen som følge af amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(595) Kommissionen undersøgte de sandsynlige virkninger af de amerikanske foranstaltninger ved at analysere situationen for de vigtigste lande, der eksporterede til USA.
(596) I 2001 importerede USA 48180 tons varer tariferet under de samme HS-koder som fittings. De vigtigste eksportører til USA var Mexico (18 % - 8591 tons), Thailand (18 % - 8442 tons), Italien (13 % - 6426 tons), Sydkorea (12 % - 5631 tons), Malaysia (10 % - 4599 tons) og Frankrig (8 % - 3609 tons).
(597) Den samlede eksport til USA af disse varer i 2001 fra lande, der er påvirket af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger (undtagen producenter i Fællesskabet og i de lande, der ikke er omfattet af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, for så vidt som de vedrører disse varer), udgjorde omkring 21000 tons. Visse produkter fremstillet af visse leverandører er også fritaget fra de amerikanske foranstaltninger, men de pågældende mængder anses ikke for betydelige for så vidt angår varmtvalsede bredbånd.
(598) Kommissionen undersøgte derefter sandsynligheden af, at den begrænsede adgang til det amerikanske marked som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger ville føre til øget eksport til Fællesskabet. Kommissionen undersøgte situationen i forbindelse med de samarbejdsvillige eksporterende producenters kapacitet. Det konstateredes, at deres kapacitet havde været stabil mellem 1997 og 2001. Kapacitetsudnyttelsesgraden, der havde været på over 100 % i 1997, lå kun på omkring 67 % i 2001. I betragtning af, at det amerikanske marked i væsentligt omfang er lukket for en række traditionelle leverandører, kan disse leverandørers gennemsnitlige kapacitetsudnyttelsesgrad alt andet lige forventes at falde yderligere i 2002, medmindre de finder nye markeder.
(599) Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter gav udtryk for, at de påtænkte at reducere deres kapacitet i umiddelbar fremtid, eller at de ville begrænse produktionen i lyset af de amerikanske foranstaltninger.
(600) De fleste angav, at de ville opveje eventuelle indskrænkninger i deres eksport til USA ved at sælge mere på deres hjemmemarkeder, men denne erklæring blev fremsat på baggrund af uændret eller faldende forbrug på disse markeder. I denne forbindelse er det meget usandsynligt, at disse producenter kan øge salget nævneværdigt på deres hjemmemarkeder. Det er heller ikke sandsynligt, at de kan øge salget på andre eksportmarkeder, da producenterne på de fleste af disse markeder allerede lider under den betydelige lukning af det amerikanske marked, og der er ingen tegn på, at der på kort og mellemlang sigt vil være et væsentligt øget forbrug på disse markeder, der kan muliggøre en vækst i importen.
(601) Uden endelige foranstaltninger vil der derfor kunne ske en handelsomledning af omkring 21000 tons varer til Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger. Dette niveau vil muligvis ikke blive nået, bl.a. på grund af de nuværende høje hjemmemarkedspriser i USA, der kan føre til en noget større import end forventet til trods for tolden på 30 %, og fordi producenter i tredjelande muligvis vil være i stand til delvist at opveje tabet af det amerikanske marked ved at øge salget på deres hjemmemarkeder. Dette kan i særlig grad være tilfældet for de lande, der har truffet beskyttelsesforanstaltninger for at modvirke de amerikanske foranstaltninger. Producenterne kan også øge deres lagerbeholdninger for en tid.
(602) Der vil imidlertid stadig være et meget betydeligt potentiale for øget eksport til Fællesskabet. Den stigning, der fandt sted i 2001, havde mange stadig eksisterende årsager, som allerede er angivet i skadesanalysen, og som kan forventes at fortsætte med at få importen til at vokse. Der er nu desuden et nyt element, nemlig de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, der klart efterlader en betydelig produktion, som producenterne er stærkt presset for at finde købere til. Kommissionen antog først, at mellem 25 % og 50 % af den ovenfor beregnede mængde (21000 tons) kunne blive omledt til Fællesskabet fra det amerikanske marked. Dette ville medføre en yderligere import til Fællesskabet på omkring 5000 til 10000 tons. Dette vil resultere i en stigning i importen på omkring 50 % ud over det allerede historisk høje niveau, der blev nået i 2001. Kommissionen har derfor antaget, at hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, vil den handelsomledning, der vil finde sted, som absolut minimum være af samme størrelsesorden som stigningen i importen til Fællesskabet mellem 2000 og 2001, dvs. ca. 3500 tons. Den vil efter al sandsynlighed være større, men det vil være fornuftigt at basere denne analyse på et konservativt skøn.
(603) Det er også relevant, at de vigtigste eksportmarkeder for fittings i 2001 var Malaysia (127000 tons), USA (48000 tons), Fællesskabet (14000 tons), Canada (12000 tons) og Japan (10000 tons). Dette afspejler, at fællesskabsmarkedet har været, og efter de nylige foranstaltninger stadig er, et af de mest åbne markeder i verden. Euroens stigning i forhold til dollaren og andre vigtige valutaer i de to første kvartaler af 2002 gør på kort og mellemlang sigt importerede varer mere attraktive i forhold til varer fremstillet i Fællesskabet.
6.7.3. Projicerede virkninger af de amerikanske foranstaltninger
(604) Kommissionen har vurderet de mulige virkninger for EF-producenterne, hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, og af omledningen af handelen som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger og disse foranstaltningers virkning på producenterne i Fællesskabet. I denne forbindelse fandt Kommissionen, at hvis Fællesskabet ikke indfører beskyttelsesforanstaltninger, vil den relevante import uvægerligt stige betydeligt med det resultat, at EF-erhvervsgrenens situation vil blive meget kraftigt forværret. I betragtning af EF-producenternes meget udsatte situation vil enhver væsentlig forøgelse af importen have meget alvorlige konsekvenser. Den forventede stigning på omkring 3500 tons vil omgående føre til et yderligere betydeligt salgstab for EF-producenterne, og dette reducerede salg vil meget hurtigt have alvorlige negative følger for de øvrige indikatorer for erhvervsgrenens tilstand.
(605) Den forventede stigning i importen vil i betydelig grad forværre EF-erhvervsgrenens situation med hensyn til alle de faktorer, der allerede er undersøgt ved fastlæggelsen af, at der forekom væsentlig skade. Der vil straks ske et yderligere stærkt fald i salget og priserne med deraf følgende negative virkninger for produktionen, øgede enhedsomkostninger, øgede tab og umiddelbar trussel om lukninger af værker og tab af arbejdspladser. Navnlig vil det øgede pres på priserne være enormt i en tid, hvor der nu forekommer uholdbare tab på 3,0 %. De samlede negative virkninger vil blive stærkt forværret af, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade som følge af de senere års stigende import.
6.7.4. Konklusion
(606) Under behørig hensyntagen til, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade, er det rimeligt at konkludere, at uden endelige beskyttelsesforanstaltninger vil de sandsynlige yderligere stigninger i importen i væsentlig grad forværre EF-producenternes situation.
Vare 18
Fittings (fortsat)
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
7. VARE 19: FLANGER
7.1. Den pågældende vare og den lignende eller direkte konkurrerende vare
7.1.1. Den pågældende vare
(607) Den pågældende vare er flanger af jern og stål (ikke støbejern) (i det følgende benævnt "flanger"). Den pågældende vare henhører i øjeblikket under KN-kode 7307 91 00.
(608) Flanger er metaldele, der giver mulighed for at forbinde og frakoble komponenter til rørsystemer, og de fremstilles almindeligvis ved smedning af kulstofholdige stålbarrer eller rundstål, der efterfølgende maskinbehandles.
(609) Det konstateredes, at alle flanger har identiske eller lignende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Alle typer flanger udgør derfor en enkelt vare, der henhører under den ovenfor anførte relevante KN-kode.
7.1.2. Lignende eller direkte konkurrerende varer
(610) Kommissionen har undersøgt, om den af fællesskabsproducenterne fremstillede vare (i det følgende benævnt "lignende vare") er varer, der ligner den pågældende importerede vare. I løbet af undersøgelsen modtog Kommissionen henvendelser fra visse store eksportører og importører af den pågældende vare, der påstod, at visse typer af den pågældende vare, der blev importeret til Fællesskabet, ikke blev fremstillet af producenterne i Fællesskabet og derfor ikke burde anses for at "ligne" den pågældende vare.
(611) Kommissionen foretog en grundig undersøgelse af disse henvendelser og tog navnlig følgende undersøgelsesresultater i betragtning:
a) den importerede vare og EF-varen havde samme toldmæssige internationale tarifering. De havde desuden samme eller tilsvarende fysiske egenskaber, såsom sammensætning, størrelse, form og konsistens, og blev fremstillet i henhold til internationalt anerkendte standarder
b) den importerede vare og EF-varen solgtes gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, og oplysninger om priser var alment tilgængelige (f.eks. offentliggøres oplysninger om priserne i fagtidsskrifter såsom Metal Bulletin og Steel Weekly), og den pågældende vare og EF-producenternes vare konkurrerer hovedsagelig på prisen
c) den importerede vare og EF-varen kunne begge benyttes til samme eller tilsvarende endelige anvendelsesformål, og de var derfor i vidt omfang alternative varer eller substitutter og kunne let udskiftes
d) forbrugerne opfattede både den importerede vare og EF-varen som alternative midler til at udføre bestemte funktioner for at opfylde et bestemt behov eller ønske, og i denne forbindelse var de forskelle, der identificeredes af eksportøren eller importøren, blot mindre variationer, der var fremstillet for en bestemt kunde
(612) Kommissionen har konkluderet, at trods de påståede tekniske forskelle i varernes egenskaber og kvalitet, der er angivet i disse henvendelser, er den importerede vare og EF-varen "lignende eller direkte konkurrerende" varer.
7.2. Øget import
(613) Kommissionen har undersøgt, om den pågældende vare importeres til Fællesskabet i en så øget mængde - enten absolut eller i forhold til produktionen i Fællesskabet - og/eller på sådanne vilkår eller betingelser, at der forvoldes eller trues med at forvolde EF-producenterne alvorlig skade. I denne forbindelse har Kommissionen fokuseret på importen af den pågældende vare i den seneste periode, for hvilken der forelå oplysninger i absolutte tal og i forhold til den til salg beregnede produktion (ikke indbefattet til "bundet anvendelse") og den samlede produktion. Nedenstående tabel viser udviklingen i importen i absolutte tal og i forhold til den EF-produktion, der var bestemt for salg, og til den samlede produktion i Fællesskabet (herunder til bundet anvendelse) for hvert af årene mellem 1997 og 2001.
Vare 19
Flanger
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(614) I perioden 1997 til 2000 lå importen mere eller mindre konstant på omkring 70000 til 77000 tons. Importen steg således med omkring 10 % i denne periode. I forhold til den samlede produktion i Fællesskabet steg importen fra ca. 36 % til omkring 48 %, mens den steg fra 35,9 % til 47,6 % i forhold til den solgte produktion.
(615) Mellem 2000 og 2001 forekom der en væsentlig stigning i importen fra 76600 tons til 96800 tons, svarende til en stigning på 20200 tons eller 26,4 %. I samme periode var stigningen i forhold til produktionen til det frie marked også meget betydelig, nemlig 29,0 %, mens importen steg med 27,8 % i forhold til den samlede produktion.
(616) Priserne på den pågældende vare steg hvert år mellem 1997 og 2001; samlet steg de med 11,4 % til 932 EUR/ton i 2001.
7.2.1. Glidende gennemsnit over to år
(617) For at fastlægge den underliggende tendens i importens udvikling mellem 1997 og 2001 og for at afgøre, om den nylige stigning i importen er udtryk for en etableret tendens, benyttede Kommissionen glidende gennemsnit over to år. De viser, at selv om importen mellem 1997/98 og 1999/2000 i alle toårsperioder svingede mellem 73700 tons og 77300 tons, steg den mellem 1999/2000 og 2000/01 med over 13 % fra 76700 tons til 86700 tons.
7.2.2. Importens markedsandel
(618) Importens markedsandel steg fra 37,1 % til 45,3 % mellem 1997 og 1999. Fra og med 2000 steg importens markedsandel mere markant, først til 50,1 % og derefter til 56,0 %-stigninger på omkring henholdsvis 11 % og 12 %.
7.2.3. Konklusion
(619) Importen steg i 1997, 1998 og 1999. Den årlige vækstrate for importen i denne periode var på 5,2 % i absolutte tal (15,9 % i forhold til den samlede produktion og 13,2 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked). Derimod var importens årlige vækstrate i absolutte tal 13,0 % mellem 1999 og 2001. Importens årlige vækstrate var således mere end dobbelt så stor mellem 1999 og 2001 som i den foregående periode.
(620) At nylige stigninger i importen ikke kan tilskrives etablerede tendenser i importniveauer fremgår af udviklingen i det glidende toårige gennemsnit for importen i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen.
(621) Det konkluderes, at stigningen i den senere tid kan anses for at være pludselig, kraftig og betydelig set i forhold til udviklingen i tidligere år.
7.3. Uforudset udvikling
7.3.1. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen
(622) Som reaktion på krisen i Asien(10) har USA, der tegner sig for omkring en ottendedel af verdens stålforbrug, siden 1998 gjort øget brug af instrumenter til beskyttelse af handelen i stålsektoren for at beskytte amerikanske producenter mod konkurrence. Der er truffet afgørelse om en række af disse foranstaltninger i WTO, og nogle af de benyttede metoder er blevet erklæret uforenelige med WTO. Ikke desto mindre er mange af de foranstaltninger, der fortsat er i kraft, baseret på de samme metoder.
(623) Nedenstående tabel viser det årlige antal endelige afgørelser om antidumping- og udligningstold, som USA har truffet for stålsektoren som helhed mellem 1997 og 2001, og illustrerer den øgede aktivitet i de seneste tre år.
TABELPOSITION
(624) I løbet af 2001 gav USA også meddelelse om yderligere bredt baserede tiltag i stålsektoren. I januar 2001 indledte USA en undersøgelse af stål i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act of 1974. I juli 2001 bekendtgjorde USA's International Trade Commission (ITC), at der ville blive foretaget en bred stålundersøgelse i henhold til sektion 202 i Trade Act of 1974, og i december anbefalede ITC beskyttelsesforanstaltninger for et bredt udvalg af stålprodukter.
(625) Disse tiltag, der kulminerede i de beskyttelsesforanstaltninger, der blev bekendtgjort af USA den 5. marts 2002, har haft en stadig mere afdæmpende virkning på importen af stålprodukter til USA og førte til et fald i den amerikanske stålimport på 33 % mellem 1998 og 2001. Navnlig havde beskyttelsesproceduren, der havde været drøftet i flere måneder, inden den blev indledt, en begrænsende virkning på importen til USA på grund af den usikkerhed, den skabte for de erhvervsdrivende. Det er den største kommercielle beskyttelsesaktion, der nogen siden er blevet indledt af et WTO-medlem, idet den vedrører import til en værdi af omkring 17 mia. USD.
7.3.2. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen - i relation til den pågældende vare
(626) I Kommissionens foreløbige beskyttelsesforanstaltninger og undersøgelsen i forbindelse hermed betragtes flanger af kulstofholdigt stål og fittings af kulstofholdigt stål som to forskellige varer. For så vidt angår flanger vedrører den amerikanske undersøgelse og de amerikanske foranstaltninger derfor et meget bredere område end Kommissionens initiativ.
(627) Kommissionen bemærker, at importen til Fællesskabet af flanger steg med 21 % i forhold til den stagnerende import i 1999 og 2000. Denne pludselige stigning synes i vidt omfang at skyldes importen fra Kina, som er blevet undersøgt af USA, og som i øjeblikket er genstand for amerikanske beskyttelsesforanstaltninger.
(628) Kommissionen finder, at der er et sammenfald i tid mellem den amerikanske bekendtgørelse om beskyttelsesundersøgelsen vedrørende stålprodukter (der var forventet så tidligt som i januar 2001 på det amerikanske marked i en række artikler i pressen om umiddelbart forestående forstyrrelser af både det amerikanske marked og EF-markedet) og stigningen i importen af flanger til fællesskabsmarkedet. Dette sammenfald er særligt klart for flanger. Mellem 1997 og 2000 lå Fællesskabets import af flanger stabilt på mellem 70000 og 75000 tons. I 2001 steg importen pludselig - samtidig med den amerikanske beskyttelsesundersøgelse - med over 26 % i forhold til 2000.
(629) En analyse af udviklingen i importen af flanger af kulstofholdigt stål til USA mellem 1999 og 2001 var ikke informativ, da de amerikanske importoplysninger også omfatter andre varer end flanger, således som denne vare er defineret af Kommissionen.
(630) En sådan brug af beskyttelsesinstrumenter kunne ikke have været forudset ved afslutningen på Uruguay-runden og er en uforudset udvikling, således som det kræves i aftalen om beskyttelsesforanstaltninger.
7.4. Definition af producenterne i Fællesskabet
(631) Den samlede produktion i Fællesskabet af flanger beløber sig til omkring 160000 tons om året. Følgende producenter i Fællesskabet samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen:
- Melesi & C. SRL, Italien
- Metalfar Prodotti Industriali S.P.A., Italien
- Ulma Forja S. Coop, Italien
- Friedrich Geldbach GmbH & Co., Tyskland
- Bifrangi S.P.A., Italien
- Bebitz GmbH, Tyskland.
(632) Disse selskaber, der alle er medlemmer af Fachvereinigung Stahlflanschen e.V., tegnede sig for omkring 53 % af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare. De tegner sig derfor for hovedparten af den samlede produktion i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 3, litra c) i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 519/94. De anses derfor for at være producenterne i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure.
7.5. Alvorlig skade
7.5.1. Indledning
(633) For at fastslå, om der er forvoldt EF-producenterne af den lignende vare alvorlig skade, eller om der er trussel herom, har Kommissionen vurderet alle relevante faktorer af objektiv og kvantificerbar karakter, der har betydning for EF-producenternes situation. Særlig har Kommissionen for den pågældende vare evalueret udviklingen i importen, forbruget, produktionen, produktiviteten, kapaciteten, kapacitetsudnyttelsen, salget, markedsandelen, priserne, rentabiliteten og beskæftigelsen i årene 1997 til 2001. De relevante økonomiske oplysninger er fremlagt ved slutningen af denne vareanalyse.
7.5.2. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
TABELPOSITION
(634) Den samlede anslåede produktionskapacitet er faldet med 16,3 % fra 1997 til 2001, nemlig fra 263000 tons til 220000 tons. Faldet i Fællesskabets kapacitet er delvist forbundet med lukningen af produktionsanlæg i Fællesskabet, senest i 2001. Som nedenfor beskrevet faldt produktionen hurtigere end reduktionen i kapaciteten. Kapacitetsudnyttelsesgraden faldt derfor fra 79 % i 1997 og 71 % i 2000. I 2001 steg kapacitetsudnyttelsesgraden til 73 %. Dette skyldtes imidlertid lukningen af et produktionsanlæg og ikke en stigning i produktionen.
7.5.3. Samlet produktion og bundet anvendelse
TABELPOSITION
(635) Produktionen i Fællesskabet faldt fra 208200 tons i 1997 til 160800 tons i 2001. Dette svarer til et fald på 22,7 % og er som nedenfor beskrevet direkte forbundet med faldet i salget i Fællesskabet.
(636) Det skal bemærkes, at der for mange stålprodukter må foretages en klar sondring mellem produktion til bundet anvendelse og salg til det frie marked. For så vidt angår flanger fremgik det af undersøgelsen, at produktionen til bundet anvendelse er så lille (2 % i 2001), at den ikke blev anset for at have haft nogen betydning for skadesanalysen. Hele den produktion, der var bestemt for salg, anses derfor for at have været i direkte konkurrence med importen.
7.5.4. Beskæftigelse og produktivitet
TABELPOSITION
(637) Antallet af ansatte hos fællesskabsproducenterne er faldet støt i undersøgelsesperioden, nemlig fra 963 i 1997 til 846 i 2001.
(638) Der noteredes et betydeligt fald i produktiviteten i 1998, hvorefter den stabiliseredes på omkring 190 tons pr. ansat.
7.5.4.1. Likviditet
TABELPOSITION
(639) Likviditeten kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke kun for den pågældende vare selv. Denne indikator blev derfor anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er angivet ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var positiv mellem 1997 og 2001 og fra 1999 til 2001.
7.5.4.2. Afkast af den investerede kapital
TABELPOSITION
(640) Afkastet af den investerede kapital kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke blot for selve den pågældende vare. Denne indikator blev derfor også anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er anført ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 1999 til 2001.
7.5.5. Forbrug
TABELPOSITION
(641) Forbruget af flanger i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-producenternes samlede salg og den samlede import af den pågældende vare til Fællesskabet som oplyst af Eurostat.
(642) Mellem 1997 og 2000 faldt forbruget i Fællesskabet med mere end 18 % fra 187500 tons til 152900 tons. I 2001 steg det med 13 % i forhold til 2000, men det lå stadig 7,8 % under 1997-niveauet.
7.5.6. Salgsmængde
TABELPOSITION
(643) Over den samlede periode faldt salget i Fællesskabet med 41800 tons (fra 117900 tons til 76100 tons), dvs. med mere end 35 %.
7.5.7. Markedsandel
TABELPOSITION
(644) EF-producenternes markedsandel i Fællesskabet er støt faldet fra 63 % i 1997 til 44 % i 2001.
7.5.8. Lagre
TABELPOSITION
(645) Lagerbeholdningerne voksede i 1998, hvorefter de var stabile i absolutte tal. I forhold til den faldende produktion er lagrene imidlertid steget svagt, nemlig fra 17 % i 1998 til 19 % i 2001.
7.5.9. Prisen på den lignende vare og underbud
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(646) Mellem 1997 og 1999 lå EF-producenternes gennemsnitspriser på mellem 1400 EUR og 1500 EUR pr. ton. I 2000 faldt prisen med 320 EUR/ton (22,1 %) og i 2001 med yderligere 64 EUR/ton (5,7 %). For at fastlægge underbuddets størrelse blev oplysninger om priserne undersøgt for sammenlignelige tidsperioder, på samme handelstrin og for salg til tilsvarende kunder. Hjemmemarkedspriserne blev i 2001 i gennemsnit underbudt med 10,3 %, jf. en sammenligning mellem de priser, der faktureredes af producenterne i Fællesskabet, og de priser, der faktureredes af producenter, som eksporterede til Fællesskabet.
PIC FILE= "L_2002261DA.010601.TIF
7.5.10. Rentabilitet
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(647) Rentabiliteten af EF-producenternes salg i Fællesskabet er faldet betydeligt siden 1998 og blev i 2001 negativ. Denne negative tendens bekræftes yderligere, fordi de kvartalsvise tal for første kvartal 2001 og første kvartal 2002 viser, at rentabiliteten af EF-producenternes salg på fællesskabsmarkedet faldt fra 0,0 % til - 4,1 %.
(648) Målprisunderbuddet afspejler den grad, hvormed prisen på den importerede vare er lavere end den pris, som EF-producenterne kunne forvente at opnå i en situation, hvor der ikke bliver forvoldt skade. Målprisunderbuddet blev beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris pr. ton af EF-varen. Denne pris blev beregnet ved at tage de respektive produktionsomkostninger for hver EF-vare, hvortil der blev lagt en fortjenstmargen på 8 %. Denne fortjenstmargen ansås for rimelig, da den afspejler fællesskabsproducenternes fortjeneste i en normal handelssituation, der ikke er påvirket af en pludselig stærk stigning i importen. Denne ikke-skadevoldende pris blev sammenlignet med den vejede gennemsnitspris pr. ton af den importerede vare i 2001. Forskellen mellem disse to priser blev udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, på den importerede vare og gav et målprisunderbud på 23,0 %.
7.5.11. Konklusion
(649) Oplysningerne viser en negativ udvikling for produktionskapaciteten, kapacitetsudnyttelsen, produktionen, beskæftigelsen og produktiviteten, og der kan også iagttages negative faktorer i forbindelse med likviditeten og afkastet af den investerede kapital.
(650) Desuden voksede lagerbeholdningerne, og salget, markedsandelen og rentabiliteten udviklede sig negativt.
(651) I 2001 nåede importen sit højeste niveau i fem år (96754 tons), og samtidig havde EF-producenterne deres dårligste salg i Fællesskabet og tabte en betydelig markedsandel. Priserne faldt også til det laveste niveau i fem år, og EF-producenternes rentabilitet faldt.
(652) Virkningerne af denne kombination af faktorer afspejles i de økonomiske indikatorer. Navnlig faldt kapacitetsudnyttelsen først og steg derefter igen efter en indskrænkning af kapaciteten. Beskæftigelsen faldt, mens produktiviteten var nogenlunde stabil. Der var positive tegn i forbindelse med likviditeten, mens der var negative faktorer i forbindelse med afkastet af den investerede kapital. Forbruget faldt indtil 2000, men steg igen mod 2001. Salget faldt betydeligt, især mellem 1999 og 2000, og markedsandelen indskrænkedes væsentligt. Lagrene var forholdsvis stabile med en svag stigning, men priserne faldt, og der konstateredes et underbud på 10 %. Samtidig faldt rentabiliteten.
(653) EF-producenterne har været ramt af både faldende salg og faldende priser. Det samlede forbrug er også faldet, men EF-producenternes salg i Fællesskabet er faldet endnu mere, hvilket har ført til et betydeligt tab af markedsandel og vigtigst af alt fortsatte tab.
(654) Under hensyntagen til alle disse faktorer og navnlig analysen af aktiviteterne i forbindelse med det frie marked konkluderer Kommissionen, at EF-producenterne har lidt væsentlig skade.
7.6. Årsagssammenhæng
(655) For at undersøge, om der er en årsagssammenhæng mellem den øgede import og den alvorlige skade, og for at sikre, at skade forvoldt af andre faktorer ikke tilskrives den forøgede import, har Kommissionen foretaget sig følgende:
- de skadelige virkninger af faktorer, der anses for at forvolde skade, er blevet adskilt fra hinanden
- disse skadelige virkninger er blevet tilskrevet de faktorer, der forårsager dem, og
- efter at have tilskrevet skade til alle de tilstedeværende årsagsfaktorer har Kommissionen afgjort, hvorvidt den øgede import er en reel og betydelig årsag til væsentlig skade.
7.6.1. Virkningerne af den øgede import
(656) Markedet for flanger er gennemsigtigt med hensyn til forsyningskilder, kunder og priser. Den pågældende vare og den lignende vare konkurrerer derfor hovedsagelig på prisen.
(657) I perioden fra 1999 til 2001 steg den importens markedsandel fra 45,3 % til 56,0 %, mens EF-producenternes markedsandel faldt fra 54,7 % til 44,0 %. I samme periode steg importen fra 45,5 % til 61,4 % af den produktion, der solgtes på det frie marked. Importen er således også steget i forhold til produktionen og på EF-producenternes bekostning.
(658) For så vidt angår priserne steg den gennemsnitlige enhedspris for den importerede vare på fællesskabsmarkedet faktisk fra 887 EUR/ton til 932 EUR/ton mellem 1999 og 2001, mens EF-varens gennemsnitspris faldt fra 1125 EUR/ton til 1061 EUR/ton. EF-erhvervsgrenen synes at have været i stand til at fastholde sit prisniveau i den første del af den betragtede periode. Efterhånden som importen trængte mere ind på markedet, var EF-erhvervsgrenen imidlertid tvunget til at sænke priserne. Trods øgede importpriser og faldende priser for EF-erhvervsgrenen forekom der imidlertid stadig et betydeligt prisunderbud i 2001 (10,3 %). På dette gennemsigtige marked havde prisunderbuddet en afgørende virkning. Virkningerne for EF-producenternes indtægter af salget i Fællesskabet alene af faldet i den gennemsnitlige enhedspris på den lignende vare ville have været et fald på 26,6 % (35,6 mio. EUR) i 2001. Tages der hensyn til det samtidige fald i salgsmængden, udgør det faktiske fald i salgsindtægterne i Fællesskabet 53,1 mio. EUR. Faste omkostninger udgør en væsentlig del af EF-producenternes generalomkostninger. Faldet i salgsindtægterne førte derfor til et uforholdsvis højere fald i fortjenesten, og fællesskabsproducenterne havde i 2001 et tab på 1,1 %.
(659) Kommissionen finder derfor, at der er en sammenhæng mellem stigningen i importen til lave priser og den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og at stigningen i importen har haft skadelige virkninger, særlig med hensyn til pristryk og faldende salg for EF-producenterne på fællesskabsmarkedet.
7.6.2. Virkninger af ændringer af forbruget
(660) Kommissionen undersøgte de skadelige virkninger af faldet i forbruget mellem 1997 og 2001. Det bemærkes både, at faldet var begrænset og kun udgjorde 14600 tons, og at forbruget faktisk steg mellem 1999 og 2001.
(661) Selv om et fald i forbruget kan have haft skadelige virkninger mellem 1997 og 1999, har det derfor ikke bidraget til nogen skade i den senere periode mellem 1999 og 2001. Den resulterende skade fandt hovedsagelig sted i den første del af femårsperioden og må i denne forbindelse anses for mindre betydningsfuld, end hvis den havde fundet sted i en senere del af femårsperioden.
7.6.3. Virkninger af eksportresultaterne
(662) Kommissionen undersøgte også virkningerne af et fald i eksporten.
TABELPOSITION
(663) Mellem 1997 og 1998 faldt EF-producenternes eksport af flanger fra 75700 tons til 66600 tons. Mellem 1998 og 2000 steg eksporten med 18000 tons, før den faldt med 3100 tons 2001. I løbet af femårsperioden steg eksporten med omkring 5800 tons. Mellem 1999 og 2001 som helhed har faldet i eksporten derfor ikke bidraget til de skadelige virkninger.
(664) Af ovennævnte årsager konkluderes det, at der er en vis forbindelse mellem faldet i eksporten og de skadelige virkninger, der er iagttaget, i det mindste mellem 2000 og 2001.
7.6.4. Virkninger af overskudskapacitet
(665) Kommissionen har yderligere undersøgt, om overskudskapacitet hos fællesskabsproducenterne kan have haft skadelige virkninger. Mellem 1997 og 2001 reducerede EF-erhvervsgrenen sin samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet fra 263000 tons til 220000 tons, mens udnyttelsen af denne kapacitet lå mellem 71 % og 79 %. Det skal først bemærkes, at flanger lige som fittings er en færdigvare. På baggrund af den reducerede kapacitet og forholdsvis stabile kapacitetsudnyttelse finder Kommissionen, at eventuelle skadevoldende virkninger vil være begrænsede.
7.6.5. Virkninger af omstrukturering
(666) Kommissionen undersøgte yderligere de skadelige virkninger af den omstrukturering, som producenterne i Fællesskabet har gennemført i de senere år. I denne forbindelse bemærkes det, at omstrukturering generelt vil medføre omkostninger på kort sigt, f.eks. til fratrædelsesordninger, opkøb osv., men at disse omkostninger opvejes af effektivitetsforbedringer på mellemlang sigt. I betragtning af den igangværende omstruktureringsproces vil dette betyde, at løbende kortfristede omkostninger (selv hvis de fandtes at være begrænsede) havde indvirkning på omkostningsstrukturen.
7.6.6. Fordeling af de skadelige virkninger
(667) Den skade, der er forvoldt EF-producenterne, havde hovedsagelig form af faldende markedsandel og voksende finansielle tab. Kommissionen fastslog, at fire faktorer udover væksten i importen bidrog til skaden: faldende forbrug, faldende eksport, overskudskapacitet og igangværende rationaliseringsbestræbelser.
(668) Forbruget faldt med omkring 1,6 % om året, selv om faldet var mere udtalt mellem 1997 og 2000. Forbruget steg faktisk mellem 2000 og 2001. Importen udviklede sig imidlertid slet ikke i overensstemmelse med dette forbrugsmønster, og Kommissionen finder, at det begrænsede fald i forbruget ikke spillede en væsentlig rolle hverken med hensyn til mængde eller pris.
(669) Eksporten faldt også mellem 2000 og 2001. Da der imidlertid var en samlet stigning i EF-erhvervsgrenens eksportsalg mellem 1999 og 2001, må enhver virkning anses for begrænset. Kommissionen finder derfor, at eksportresultaterne ikke spillede nogen væsentlig rolle hverken for mængden eller priserne.
(670) Kapaciteten faldt mellem 1997 og 2001, mens EF-erhvervsgrenens samtidig udnyttede omkring 70 % til 80 % af denne kapacitet. Da udnyttelsesgraden ikke svingede synderligt og var steget mellem 2000 og 2001, og da der var gjort en indsats for at mindske kapaciteten, finder Kommissionen, at kapacitetsudnyttelsen ikke spillede en væsentlig rolle hverken med hensyn til mængde eller priser.
(671) For så vidt angår virkningerne af de igangværende rationaliseringsbestræbelser finder Kommissionen ligeledes, at virkningerne på EF-producenternes omkostningsstruktur ikke er væsentlig, især ikke sammenlignet med de prismæssige virkninger af lavprisimporten.
(672) Kommissionen bemærkede, at faldet i EF-producenternes salgsmængde, salgspriser og rentabilitet hovedsagelig skyldtes stigningen i importen, der ikke blot voksede meget hurtigere end stigningen i forbruget i 2001, men som også var steget samtidig med faldet i forbruget i 2000.
7.6.7. Konklusion
(673) Efter at de skadelige virkninger af de øvrige kendte faktorer er blevet undersøgt og adskilt fra hinanden og fra de skadelige virkninger af den forøgede import, og efter at det er sikret, at den af andre faktorer forvoldte skade ikke tilskrives importen, kan det konkluderes, at der er en reel og betydelig forbindelse mellem den forøgede import og den væsentlige skade, som er forvoldt EF-producenterne.
7.7. Yderligere udvikling
(674) Kommissionen har desuden analyseret en række faktorer, der gør det berettiget at konkludere, at den alvorlige skade, som er forvoldt EF-producenterne, kan forventes at blive betydeligt værre, hvis importen fortsætter på sit nuværende niveau eller stiger.
7.7.1. De amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(675) Det skal erindres, at USA den 5. marts 2002 indførte beskyttelsesforanstaltninger mod visse stålprodukter, herunder flanger. Disse foranstaltninger trådte i kraft den 20. marts 2002 og består af en stigning i tolden på importen til USA på 30 % af værdien i det første år, 24 % i det andet år og 18 % i det tredje år. Foranstaltningerne finder i realiteten ikke anvendelse på Canada, Israel, Jordan og Mexico og en række lande, der er angivet som udviklingslande.
7.7.2. Omledning af handelen som følge af amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger
(676) Kommissionen undersøgte de sandsynlige virkninger af de amerikanske foranstaltninger ved at analysere situationen for de vigtigste lande, der eksporterede til USA.
(677) I 2001 importerede USA 96900 tons varer tariferet under den samme HS-kode som flanger. De vigtigste eksportører af disse varer til USA var Fællesskabet (52,0 % - 50400 tons), Indien (28,5 % - 27600 tons) og Kina (6,7 % - 6500 tons).
(678) Den samlede eksport til USA af disse varer i 2001 fra lande, der er påvirket af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger (undtagen producenter i Fællesskabet og i de lande, der ikke er omfattet af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, for så vidt som de vedrører flanger), udgjorde 12500 tons. Visse produkter fremstillet af visse leverandører er også fritaget fra de amerikanske foranstaltninger, men de pågældende mængder anses ikke for betydelige for så vidt angår flanger.
(679) Kommissionen undersøgte derefter sandsynligheden af, at den begrænsede adgang til det amerikanske marked som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger ville føre til øget eksport til Fællesskabet. Kommissionen undersøgte situationen i forbindelse med de samarbejdsvillige eksporterende producenters kapacitet. Det konstateredes, at de havde øget deres kapacitet svagt mellem 1999 og 2001. Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter gav udtryk for, at de påtænkte at reducere deres kapacitet i umiddelbar fremtid, eller at de ville begrænse produktionen i lyset af de amerikanske foranstaltninger.
(680) De fleste angav, at de ville opveje eventuelle indskrænkninger i deres eksport til USA ved at sælge mere på deres hjemmemarkeder, men denne erklæring blev fremsat på baggrund af uændret eller faldende forbrug på disse markeder. I denne forbindelse er det meget usandsynligt, at disse producenter kan øge salget nævneværdigt på deres hjemmemarkeder. Det er heller ikke sandsynligt, at de kan øge salget på andre eksportmarkeder, da producenterne på de fleste af disse markeder allerede lider under den betydelige lukning af det amerikanske marked, og der er ingen tegn på, at der på kort og mellemlang sigt vil være et væsentligt øget forbrug på disse markeder, der kan muliggøre en vækst i importen.
(681) Uden endelige foranstaltninger vil der derfor kunne ske en handelsomledning af omkring 12500 tons varer til Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger. Dette niveau vil muligvis ikke blive nået, bl.a. på grund af de nuværende høje hjemmemarkedspriser i USA, der kan føre til en noget større import end forventet til trods for tolden på 30 %, og fordi producenter i tredjelande muligvis vil være i stand til delvist at opveje tabet af det amerikanske marked ved at øge salget på deres hjemmemarkeder. Dette kan i særlig grad være tilfældet for de lande, der har truffet beskyttelsesforanstaltninger for at modvirke de amerikanske foranstaltninger. Producenterne kan også øge deres lagerbeholdninger for en tid.
(682) Der vil imidlertid stadig være et meget betydeligt potentiale for øget eksport til Fællesskabet. Den stigning, der fandt sted i 2001, havde mange stadig eksisterende årsager, som allerede er angivet i skadesanalysen, og som kan forventes at fortsætte med at få importen til at vokse. Der er nu desuden et nyt element, nemlig de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, der klart efterlader en betydelig produktion, som producenterne er stærkt presset for at finde købere til. Under disse omstændigheder kan det med rimelighed antages, at hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, vil den absolut mindste handelsomledning fra det amerikanske marked, der vil finde sted, være på mellem 25 % og 50 % af den ovenfor beregnede mængde (12500 tons). Den vil efter al sandsynlighed være større, men det vil være fornuftigt at basere denne analyse på et konservativt skøn.
(683) Det er også relevant, at de vigtigste eksportmarkeder for flanger i 2001 var Fællesskabet (96800 tons) og USA (96900 tons). Dette skal ses i forhold til Japan (40300 tons), Canada (25500 tons), Malaysia (13600 tons) og Sydkorea (9300 tons). Dette afspejler, at Fællesskabet har været, og efter de nylige foranstaltninger stadig er, et af de mest åbne markeder i verden. Euroens stigning i forhold til dollaren og andre vigtige valutaer i den senere tid gør på kort og mellemlang sigt importerede varer mere attraktive i forhold til varer fremstillet i Fællesskabet.
7.7.3. Projicerede virkninger af de amerikanske foranstaltninger
(684) Kommissionen har vurderet de mulige virkninger for EF-producenterne, hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, og af omledningen af handelen som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger. I denne forbindelse fandt Kommissionen, at hvis Fællesskabet ikke indfører beskyttelsesforanstaltninger, vil importen uvægerligt stige betydeligt med det resultat, at EF-erhvervsgrenens situation vil blive meget kraftigt forværret. I betragtning af EF-producenternes meget udsatte situation vil enhver væsentlig forøgelse af importen have meget alvorlige konsekvenser. Den forventede stigning på mellem 3000 og 6000 tons vil omgående føre til et yderligere betydeligt salgstab for EF-producenterne, og dette reducerede salg vil meget hurtigt have alvorlige negative følger for de øvrige indikatorer for erhvervsgrenens tilstand.
(685) Den forventede stigning i importen vil i betydelig grad forværre EF-erhvervsgrenens situation med hensyn til alle de faktorer, der allerede er undersøgt ved fastlæggelsen af, at der forekom væsentlig skade. Der vil straks ske et yderligere stærkt fald i salget og priserne med deraf følgende negative virkninger for produktionen, øgede enhedsomkostninger, øgede tab og umiddelbar trussel om lukninger af værker og tab af arbejdspladser. Navnlig vil det øgede pres på priserne være enormt i en tid, hvor der nu forekommer uholdbare tab på 4,1 %. De samlede negative virkninger vil blive stærkt forværret af, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade som følge af de senere års stigende import.
7.7.4. Konklusion
(686) Under behørig hensyntagen til, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade, er det rimeligt at konkludere, at uden endelige beskyttelsesforanstaltninger vil den sandsynlige stigning i importen i væsentlig grad forværre EF-producenternes situation. Denne situation vil desuden blive forværret af et betydeligt fald i eksporten fra Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger.
Vare 19
Flanger (fortsat)
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
TABELPOSITION
8. FÆLLESSKABETS INTERESSER
8.1. Indledende bemærkninger
(687) Formålet med beskyttelsesforanstaltninger er at afhjælpe den væsentlige skade, der er opstået som følge af en uforudset udvikling, og forhindre en yderligere forværring af situationen for EF-producenterne af den pågældende vare. Ud over uforudsete hændelser, øget import og væsentlig skade har Kommissionen undersøgt, om der er tvingende økonomiske årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger. Med henblik herpå er virkningerne af eventuelle foranstaltninger på alle parter, der er berørt af procedurerne vedrørende vare nr. 1, 2, 3, 4, 5, 18 og 19, og de sandsynlige følger af at indføre (eller ikke indføre) foranstaltninger, blevet undersøgt på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
8.2. EF-producenternes interesser
(688) EF-producenterne af alle 7 varer er levedygtige og konkurrencedygtige under normale markedsforhold. I den undersøgte periode gennemførte mange EF-producenter vigtige rationaliserings- og omstruktureringsprojekter for at bevare deres konkurrencedygtighed i betragtning af globaliseringen af stålmarkedet og dets aftagermarkeder. Disse aktiviteter på globalt plan demonstrerer EF-producenternes tilpasningsevne og levedygtighed. Sådanne fremskridt vil klart blive bragt i fare, hvis en yderligere stigning i lavprisimporten ikke forhindres ved indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger, og en sådan stigning kan endda føre til, at en række af dem indstiller deres aktiviteter.
8.3. EF-brugernes og importørernes interesser
(689) Kommissionen sendte spørgeskemaer til de kendte importører og brugere af alle 7 varer på fællesskabsmarkedet med henblik på at vurdere virkningerne på disse selskaber af eventuelle foranstaltninger. Der blev modtaget 7 besvarelser fra importører, men kun 1 fra brugere, der ikke var forretningsmæssigt forbundet med importører. Det blev aflagt besøg hos 2 importører af den pågældende vare.
(690) Nogle importører af de pågældende varer hævdede, at en indførelse af foranstaltninger ville være unødigt forstyrrende, dyr at forvalte og unødvendig. Efter deres opfattelse giver antidumpingforordninger allerede tilstrækkelig kontrol med forstyrrende importforøgelser, og yderligere lovgivning vil være en uvelkommen yderligere forhindring for den frie samhandel. Andre hilste forsigtigt de foreslåede foranstaltninger velkommen med den begrundelse, at de ville bibringe stabilitet.
(691) Desuden forsøgte visse importører, der ikke samarbejdede i forbindelse med beskyttelsesprocedurerne, at anfægte de midlertidige beskyttelsesforanstaltninger med den begrundelse, at de var uberettigede og ville undergrave deres virksomheders finansielle bæredygtighed. Der blev ikke fremlagt dokumentation for disse påstande, der forekommer usandsynlige i betragtning af de foreslåede foranstaltningers form.
(692) I denne forbindelse skal det bemærkes, at de foreslåede foranstaltninger består af toldkontingenter, der afspejler et højere niveau end de traditionelle importniveauer. Ved at øge kontingentet og ved gradvist at sænke den told, der skal betales ved overskridelse af dette, i løbet af de endelige foranstaltningers gyldighedsperiode er det usandsynligt, at brugernes og importørernes interesser vil blive skadet, særlig da det kun er ved overskridelse af kontingenterne, at der skal betales tillægstold. De ulemper, der eventuelt vil være for brugerne og importørerne, anses derfor ikke for at ville opveje de fordele, der forventes for EF-producenterne som følge af de foreslåede foranstaltninger, der er det minimum, som er nødvendigt for at forhindre en yderligere forværring af EF-producenternes situation.
9. ENDELIGE OVERVEJELSER
(693) Analysen af resultaterne af undersøgelsen for de varer, der er anført i bilag 1, viser, at betingelserne for endelige beskyttelsesforanstaltninger er opfyldt, og bekræfter, at sådanne foranstaltninger er nødvendige for at afhjælpe den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og forhindre en yderligere dramatisk stigning i importen.
9.1. Beskyttelsesforanstaltningernes form og niveau
(694) For at holde fællesskabsmarkedet åbent og sikre, at der kan fremskaffes leverancer til dækning af enhver yderligere efterspørgsel, er det hensigtsmæssigt at fastsætte toldkontingenter, hvor der for overskridelser skal betales en tillægstold, således at der stadig kan importeres varer til Fællesskabet i mængder, der ligger ud over disse kontingenter, omend der så skal betales en tillægstold. I overensstemmelse med de relevante bestemmelser i fællesskabslovgivningen, der henviser til EU's forpligtelser i henhold til artikel XIX i GATT og WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger, bør disse foranstaltninger gradvist liberaliseres i løbet af deres gyldighedsperiode.
(695) For at bevare traditionelle handelsmønstre bør sådanne toldkontingenter baseres på gennemsnittet af importen i de seneste tre år plus 10 %. Kommissionen finder, at denne begrænsede stigning vil gøre det muligt for producenterne i Fællesskabet at tilpasse sig og samtidig forhindre en yderligere forværring af deres situation. I betragtning af forpligtelsen til at liberalisere foranstaltningerne og under hensyntagen til foranstaltningernes begrænsede karakter bør den pågældende mængde øges med 5 % i hvert efterfølgende år, hvor foranstaltningerne er i kraft. Ved beregningen af kontingentet for enhver periode skal det erindres, at de midlertidige foranstaltninger trådte i kraft den 29. marts 2002 og var gældende i seks måneder af beskyttelsesforanstaltningernes treårige gyldighedsperiode. Kontingentet for perioden 29. september 2002 til 28. september 2003 bør derfor være den samlede sum af 1) halvdelen af den gennemsnitlige import i de seneste tre år plus 10 % og 2) denne sum plus 5 %; kontingentet for perioden 29. september 2003 til 28. september 2004 bør være 3) den mængde beregnet i 2) og 4) denne sum plus 5 % og kontingentet for perioden 29. september 2004 til 28. marts 2005 bør være 5) den mængde, som er beregnet i 4).
(696) Tillægstolden bør fastsættes på et niveau, der er foreneligt med målet om at forhindre alvorlig skade for EF-producenterne, og den bør derfor i det første år fastsættes på niveauet for målprisunderbudsmargenerne (dog højst 26 %). De midlertidige foranstaltninger har vist, at 26 % er tilstrækkeligt til at forhindre en hurtig forøgelse af importen af de pågældende varer. I betragtning af forpligtelsen til at liberalisere foranstaltningerne bør toldsatsen sænkes med 10 % i hvert efterfølgende år, hvor foranstaltningerne er i kraft. Under hensyntagen til, at de midlertidige foranstaltninger trådte i kraft den 29. marts 2002 og fandt anvendelse i seks måneder af beskyttelsesforanstaltningernes treårige gyldighedsperiode, bør toldsatserne være som følger: For seksmånedersperioden fra 29. september 2002 til 28. marts 2003 bør den indledende toldsats finde anvendelse; for perioden 29. marts 2003 til 28. marts 2004 bør toldsatsen være den indledende sats minus 10 %; og for perioden 29. marts 2004 til 28. marts 2005 bør toldsatsen være satsen for den umiddelbart foregående periode minus 10 %.
(697) Kommissionen finder, at de toldkontingenter, der indføres i forbindelse med vare 2, 3, 4, 5, 18 og 19, bør fordeles mellem de lande, der har en væsentlig interesse i at levere disse varer til fællesskabsmarkedet. Efter konsultationer med alle lande, der har en sådan væsentlig interesse, finder Kommissionen det passende at tildele en specifik andel af hvert kontingent til hvert land, der har en sådan væsentlig interesse; denne andel baseres på de andele af den samlede mængde af varen, der blev leveret af det pågældende land i en tidligere repræsentativ periode (nemlig 1999 til 2001), idet der er taget hensyn til alle specielle faktorer.
(698) Omstændighederne i forbindelse med vare 1 (varmtvalsede bredbånd) er imidlertid forskellige. Varmtvalsede bredbånd er den vigtigste vare for stålproducenter, idet den tegner sig for 38 % af produktionen i Fællesskabet og 30 % af importen. Et stort antal leverandørlande har en væsentlig interesse i at levere varmtvalsede bredbånd, så hvis toldkontingentet blev fordelt mellem disse lande med en væsentlig interesse i at levere denne vare, ville der blive et stort antal forholdsvis små kontingenttildelinger og kun en lille andel (under 7,5 %) ville være til rådighed for eksportører i andre lande. Kommissionen finder, at en større procentdel bør stilles til rådighed for eksportører i andre lande for at bevare deres traditionelle handelsniveau og adgangen til fællesskabsmarkedet for andre potentielle leverandører. Kommissionen finder derfor, at toldkontingentet for varmtvalsede bredbånd bør have form af et enkelt samlet kontingent.
(699) Toldkontingenterne, som er en følge af disse beskyttelsesforanstaltninger, er gældende for alle lande. For så vidt angår tildelingen af kontingenter for Rusland, Kazakhstan og Ukraine, finder Kommissionen, under hensyntagen til en række landespecifikke forhold, at tildelingen af kontingenter omfattet af de bilaterale aftaler, samt de unilaterale foranstaltninger vedrørende Ukraine, afhængig af færdiggørelsen af en aftale for de produkter omhandlet i disse aftaler og foranstaltninger, skal bevares. Ved disse specifikke forhold forstås, at stålindustrien i disse tre lande stadig undergår vidtrækkende omstruktureringer og stadig kræver betydelig modernisering. Dette er en særlig situation, som i omfang ikke kan sammenlignes med situationen i noget andet land. Der til kommer at disse tre lande allerede er genstand for strenge kvantitative restriktioner, som ikke kan overskrides, og som har været i kraft i mange år. Disse kvantitative restriktioner har altid været fastsat på et niveau væsentlig under landenes eksport potentiale, og tilstedeværelsen af sådanne restriktioner har begrænset landenes eksportmuligheder til Fællesskabet. Kommissionen anser ikke, at kontingenterne tildelt disse tre lande, som på nuværende tidspunkt ikke er WTO-medlemmer, giver dem en mere gunstig behandling for nogen af produkterne i forhold til noget andet land eller WTO-medlem.
(700) I overensstemmelse med EF-lovgivningen og Fællesskabets internationale forpligtelser bør beskyttelsesforanstaltningerne ikke finde anvendelse på nogen vare med oprindelse i et udviklingsland, så længe dets andel af importen af den pågældende vare til Fællesskabet ikke overstiger 3 %.
(701) Kommissionens afgørelse vare for vare viser, at visse af de varer med oprindelse i visse udviklingslande, for hvilke der bør vedtages beskyttelsesforanstaltninger, ikke opfylder kravene for at være omfattet af den ovennævnte fritagelse. For hver af de pågældende varer bør de udviklingslande, for hvilke foranstaltningerne gælder, derfor anføres. I bilag 2 anføres de lande, der i forbindelse med denne forordning anses for at være udviklingslande, samt for hver af de pågældende varer de udviklingslande, som er omfattet af foranstaltningerne.
(702) Visse af de pågældende varer er allerede genstand for foranstaltninger til beskyttelse af handelen, som Fællesskabet har indført. I forordningen om indførelse af midlertidige foranstaltninger anførte Kommissionen, at den kombinerede virkning af beskyttelsesforanstaltningerne og antidumping/udligningsforanstaltninger kunne føre til et højere beskyttelsesniveau end nødvendigt for at forhindre eller afhjælpe alvorlig skade. Den 30. august 2002 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse(11) om de varer, der i øjeblikket er omfattet af sådanne foranstaltninger til beskyttelse af handelen. Kommissionen vil hurtigt undersøge situationen vedrørende disse varer.
9.2. Forvaltning af kontingenterne
(703) Det bedste middel til at sikre en optimal anvendelse af toldkontingenterne er tildele dem i kronologisk orden efter datoerne for antagelse af angivelser til overgang til fri omsætning, jf. Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks(12). Der bør sikres lige og vedvarende adgang til kontingenterne for alle importører i Fællesskabet.
(704) Muligheden for, at varer importeret fra udviklingslande kan fritages for toldkontingenterne, er afhængig af varernes oprindelse. Importerede varers mulighed for at være del af et toldkontingent, der er tildelt et bestemt land, og for at være berettigede i forbindelse med den resterende del af et toldkontingent er også afhængig af varernes oprindelse. De kriterier for fastlæggelse af oprindelsesstatus, der i øjeblikket anvendes i Fællesskabet, bør derfor benyttes, og for at sikre en effektiv forvaltning af toldkontingenterne bør det i forbindelse med import af de pågældende varer kræves, at der fremlægges et oprindelsescertifikat ved Fællesskabets grænse
9.3. Varighed
(705) Foranstaltningerne bør gælde i tre år (herunder den periode, hvor der var midlertidige foranstaltninger) indtil den 28. marts 2005. Der bør åbnes et toldkontingent for perioden 29. september 2002 til 28. september 2003, derefter for perioden 29. september 2003 til 28. september 2004 og igen derefter for perioden 29. september 2004 til 28. marts 2005, som specificeret i bilag 1 for hver vare. Det skal erindres, at beskyttelsesforanstaltningerne indføres på baggrund af virkningerne af en forøget import som følge af de amerikanske handelsbeskyttelsesforanstaltninger, som kulminerede med de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger. Hvis omstændighederne ændres vil Kommissionen revurdere behovet for foranstaltninger -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der åbnes et toldkontingent for importen til Fællesskabet af hver af de 7 pågældende varer (defineret med henvisning til de KN-koder, der er anført i forbindelse dermed) og for hver af de perioder, der er anført i bilag 1.
I forbindelse med andre berørte varer end varmtvalsede bredbånd tildeles den i bilag 1 anførte del af hvert toldkontingent til de lande, der er anført i nævnte bilag.
2. Den konventionelle toldsats, der er fastsat for disse varer i Rådets forordning (EF) nr. 2658/87(13), eller en eventuel præferentiel toldsats finder fortsat anvendelse.
3. Importen af varer, der enten overstiger de mængder, som er fastsat for det relevante toldkontingent i bilag 1, eller overstiger den andel, der er anført for det land, hvor den pågældende vare har oprindelse, eller for hvilke der ikke foreligger en anmodning om udnyttelse af kontingentet, er genstand for en tillægstold med den sats, der er fastsat i bilag 1 for den pågældende vare og periode. Denne tillægstold finder anvendelse på toldværdien af den vare, der importeres.
4. Hvis Kommissionen i foranstaltningernes gyldighedsperiode finder, at importen i en given måned er væsentlig større end importen i samme måned i 2001, kan den ændre foranstaltningernes form og/eller størrelse.
Artikel 2
1. Oprindelsen af enhver vare, der er omfattet af denne forordning, fastsættes i overensstemmelse med de bestemmelser, der er gældende i Fællesskabet.
2. Import under et toldkontingent åbnet i henhold til artikel 1 eller under enhver del deraf eller fritagelse i henhold til artikel 7 er betinget af, at der fremlægges et oprindelsescertifikat, der opfylder betingelserne i artikel 47 i forordning (EØF) nr. 2454/93(14).
3. Det i stk. 2 omhandlede oprindelsescertifikat kræves ikke for import af varer, der er omfattet af et oprindelsesbevis, der er udstedt eller udfærdiget i overensstemmelse med de relevante regler for opnåelse af ret til at benytte præferentielle toldforanstaltninger.
4. Beviser for oprindelse godtages kun, hvis varerne opfylder de kriterier for fastlæggelse af oprindelse, der er fastsat i de i Fællesskabet gældende bestemmelser.
Artikel 3
Toldkontingenterne forvaltes af Kommissionen og medlemsstaterne i overensstemmelse med den forvaltningsordning for toldkontingenter, der er fastsat i artikel 308a, 308b og 308c i forordning (EØF) nr. 2454/93, som senest ændret ved forordning (EF) nr. 993/2001. I forbindelse med artikel 248 i forordning (EØF) nr. 2454/93 anses hvert toldkontingent eller del deraf (alt efter tilfældet) imidlertid for at være ikke-kritisk jf. artikel 308c i samme forordning, indtil 75 % af den oprindelige mængde, der er fastsat for det pågældende toldkontingent eller en del deraf (alt efter tilfældet), er opbrugt. Den bestemmelse kan ændres, hvis Kommissionen finder det ønskeligt på baggrund af erfaringer fra foranstaltningernes gyldighedsperiode.
Artikel 4
Import med oprindelse i Rusland, Kazakhstan og Ukraine er omfattet af denne forordning. De kvantitative restriktioner for produkterne omhandlet i de bilaterale aftaler og de unilaterale kommissionsforanstaltninger vil forblive ganske som dem, der er redegjort for i de følgende dokumenter.
- afgørelsen truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 19. december 2001, om visse foranstaltninger, der skal anvendes over for Ukraine, vedrørende handel med visse jern- og stålprodukter(15), som ændret ved afgørelse 2002/476/EKSF af 17. juni 2002(16), eller en aftale som omhandlet i førstnævnte afgørelse, eller
- aftale fastsat i Kommissionens afgørelse 2002/654/EKSF af 8. juli 2002 om indgåelse af aftale mellem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og regeringen for Republikken Kasakhstan om handel med visse stålprodukter(17), eller
- aftale fastsat i Kommissionens afgørelse 2002/603/EKSF af 8. juli 2002 om indgåelse af en aftale mellem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og regeringen for Den Russiske Føderation om handel med visse stålprodukter(18).
Artikel 5
1. Importen af de 7 pågældende varer med oprindelse i et af de udviklingslande, der er anført i bilag 2, er ikke genstand for eller tildeles til toldkontingenterne og er ikke genstand for den i bilag 1 anførte tillægstold, jf. dog stk. 2.
2. For hver af de 7 pågældende varer er de udviklingslande, for hvilke de midlertidige foranstaltninger gælder, anført i bilag 2.
Artikel 6
Alle beløb, der er betalt til dækning af tillægstold indført i henhold til forordning (EF) nr. 560/2002 vedrørende de varer, der er anført i bilag 1 til denne forordning, opkræves endeligt med den sats, der er fastsat i bilag 3 til forordning (EF) nr. 560/2002.
Artikel 7
Medlemsstaterne og Kommissionen arbejder tæt sammen om at sikre, at denne forordning overholdes.
Artikel 8
Denne forordning offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende og træder i kraft dagen efter offentliggørelsen. Denne forordning finder anvendelse indtil 28. marts 2005.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. september 2002.