KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 5. april 2005
om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), og artikel 9 i Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
(meddelt under nummer K(2005) 1032)
(Kun den danske udgave er autentisk)
(2005/294/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, litra b), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den mængde husdyrgødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, og som adskiller sig fra den mængde, der er anført i bilag III, punkt 2, og i bilag III, punkt 2, litra a), i direktiv 91/676/EØF, skal fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de formål, der er angivet i samme direktivs artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund herfor, f.eks. - som i det foreliggende tilfælde - lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(2)
Den 18. november 2002 vedtog Kommissionen beslutning 2002/915/EF (2) om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), og artikel 9 i direktiv 91/676/EØF. Denne undtagelse gjaldt inden for rammerne af det danske handlingsprogram, der var vedtaget for årene 1999-2003, og var gyldig indtil den 1. august 2004. Den tillod tilførsel af husdyrgødning svarende til 230 kg kvælstof pr. hektar om året på visse kvægbrug.
(3)
Danmark anmodede om forlængelse af undtagelsen den 8. januar 2004. Denne anmodning blev suppleret med teknisk dokumentation den 2. februar 2004, den 2. april 2004, den 23. april 2004, den 14. juni 2004, den 2. august 2004, den 14. september 2004 og den 4. oktober 2004.
(4)
Den danske lovgivning til omsætning af direktiv 91/676/EØF anses for at være i overensstemmelse med direktivet, og bestemmelserne heri gælder ligeledes den meddelte undtagelse.
(5)
I december 2003 afsluttede Danmark vurderingen af landets anden vandmiljøplan, hvoraf det fremgik, at man havde nået reduktionsmålet for kvælstofudvaskning på 48 % i perioden 1985-2003.
(6)
Det danske Folketings aftale om Vandmiljøplan III for 2005-2015 opstiller som mål en yderligere reduktion af nitratudvaskningen med 13 % i perioden 2005-2015 og en reduktion af fosforoverskuddet med 50 %.
(7)
Danmark har i overensstemmelse med artikel 5 i direktiv 91/676/EØF udarbejdet handlingsprogrammer, som vil sikre overensstemmelse med direktivets mål om højst 50 mg/l nitrat i grundvandet.
(8)
Resultaterne af overvågning og kontrol viser, at undtagelsen i Kommissionens beslutning 2002/915/EF i perioden 2002-2003 omfattede 1 845 kvægbrug, 213 617 dyreenheder og 123 068 hektar, svarende til henholdsvis 4 %, 11 % og 5 % af det samlede antal heraf i Danmark.
(9)
Beregninger af nitratudvaskning baseret på undersøgelser og næringsstofanalyser af landbrugsarealer, på referencesteder med sand- og lerjorder, viser, at nitratudvaskningen i perioden 1990-2003 blev reduceret med 42 % på lerjorder og med 52 % på sandjorder. Denne reduktion er blevet bekræftet for perioden 2002/03.
(10)
Tendensanalyser af den målte kvælstofkoncentration i vand, der forlader rodzonen, viser, at koncentrationen er faldet støt og nu nærmer sig 50 mg/l, med en årlig nedgang på 3,1 og 6,1 mg/l for henholdsvis ler- og sandjorder. Kvælstofkoncentrationen i vandløb i landbrugsarealer faldt med 29 % i perioden 1990-2003. I 2003 lå den gennemsnitlige kvælstofkoncentration i det øvre grundvand på under 50 mg/l i både sand- og lerjorder.
(11)
Efter at have gennemgået Danmarks anmodning er det - ikke mindst i lyset af erfaringerne med undtagelsen i beslutning 2002/915/EF - Kommissionens opfattelse, at den mængde husdyrgødning, Danmark påtænker at anvende, nemlig 230 kg kvælstof pr. hektar om året, ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse betingelser opfyldes.
(12)
Nærværende beslutning gælder inden for rammerne af det danske handlingsprogram, der er vedtaget for årene 2004-2007.
(13)
Beslutning 2002/915/EF udløb den 1. august 2004. I betragtning af erfaringerne med den nævnte beslutning og med henblik på at sikre, at de pågældende kvægbrugere fortsat kan benytte undtagelsen, bør nærværende beslutning finde anvendelse fra den 2. august 2004.
(14)
De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra den komité, der er nedsat i henhold til artikel 9 i direktiv 91/676/EØF -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Danmarks anmodning, der blev forelagt Kommissionen ved brev af 8. januar 2004, om en undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), i direktiv 91/676/EØF, godkendes på de i det følgende fastlagte betingelser.
Artikel 2
Definitioner
I denne beslutning forstås ved:
a)
»kvægbrug«: husdyrbrug med over tre dyreenheder, hvor mindst to tredjedele af dyreenhederne udgøres af kvæg
b)
»græs«: permanente græsarealer eller græsarealer i omdrift (græsarealer i omdrift henligger som regel under fire år)
c)
»afgrøder udlagt med græs«: ensilagekornarter, ensilagemajs og/eller vårbyg udlagt med græs før (majs) eller efter høst, hvorved græsefterafgrøden fungerer som en fangafgrøde til biologisk tilbageholdelse af kvælstofoverskud i vinterperioden
d)
»roer«: foderroer.
Artikel 3
Anvendelsesområde
Denne undtagelse gælder på individuel basis og på betingelserne i artikel 4 til 6 for kvægbrug, hvor over 70 % af sædskiftet udgøres af særlig kvælstofoptagende afgrøder med lang vækstsæson.
Artikel 4
Årlig tilladelse og forpligtelse
1. Kvægbrugerne indgiver årligt ansøgning om udtagelse til de kompetente myndigheder.
2. Sammen med denne årlige ansøgning forpligter de sig skriftligt til at opfylde betingelserne i artikel 5 og 6.
Artikel 5
Tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer
Den mængde husdyrgødning, der tilføres hvert år på markerne på kvægbrug, herunder fra dyrene selv, må ikke overstige en husdyrgødningsmængde svarende til 230 kg N på følgende betingelser:
a)
Den samlede kvælstoftilførsel skal være forenelig med næringsstofbehovet for den pågældende afgrøde og tilførslen fra jorden, idet gødningsnormen fastsættes til 10 % under det optimale økonomiske niveau.
b)
Hver bedrift udarbejder en gødningsplan og et gødningsregnskab. Sædskifteplaner for perioden 1. august til 31. marts det efterfølgende år skal være tilgængelige for myndighederne senest 1. september. Senest den 21. april skal sådanne planer for hele perioden, med oplysninger om den forventede tilførsel af husdyrgødning og kvælstofgødning, være tilgængelige for myndighederne. Sædskifteplanerne skal specificere arealer, hvor der dyrkes græs, græsefterafgrøder eller roer og andre afgrøder udlagt med græs. Gødningsplanerne skal anføre det anslåede kvælstof- og fosforbehov, og kvælstoftilførslen skal fastsættes til 10 % under det optimale økonomiske niveau. De skal også specificere arten af den anvendte gødning (f.eks. husdyrgødning, spildevandsslam, handelsgødning) og indeholde en kortskitse med de enkelte markers placering. Planerne skal revideres senest syv dage efter enhver ændring i landbrugsdriften for at sikre overensstemmelse mellem planerne og den faktiske landbrugsdrift. Et gødningsregnskab skal forelægges den kompetente myndighed hvert år. Disse regler skal indarbejdes i bekendtgørelser.
c)
Hver bedrift indsender gødningsregnskabet sammen med sin årlige ansøgning og accepterer, at der foretages stikprøvekontrol.
d)
Hver kvægbruger, der er omfattet af undtagelsen, foretager periodisk N- og P-analyse af jorden (mindst hvert tredje år pr. 5 ha) for at sikre en mere nøjagtig gødskning.
e)
Der må ikke udbringes gødning om efteråret, før et græsareal pløjes, og pløjning skal efterfølges af en kvælstofkrævende afgrøde.
Artikel 6
Plantedække
1. På 70 % eller mere af de arealer, der er til rådighed for tilførsel af husdyrgødning på de pågældende kvægbedrifter, skal der dyrkes græs, græsefterafgrøder eller roer og andre afgrøder udlagt med græs med lavt nitratudvaskningspotentiale.
2. Græsefterafgrøder må ikke pløjes før den 1. marts for at sikre permanent plantedække af dyrkningsarealet for at genvinde efterårstab af kvælstof i jordlagene og begrænse vintertab.
3. Græsarealer i omdrift pløjes om foråret.
4. I sædskiftet indgår ikke bælgplanter eller andre kvælstoffikserende planter. Dette gælder dog ikke kløver i græsmarker med under 50 % kløver og byg/ærter, der er udlagt med græs.
Artikel 7
Overvågning
1. To kort, der viser procentdelen af kvægbedrifter og procentdelen af det dyrkede areal, der omfattes af undtagelsen i hver kommune i Danmark, revideres hvert år og sendes til Kommissionen, første gang i sidste kvartal af 2005.
2. Der foretages undersøgelser og løbende næringsstofanalyse i henhold til det nationale overvågningsprogram for landbrugsarealer, der omfatter ca. 4 500 ha. Referencestederne vælges på sand- og lerjorder.
3. Undersøgelser og løbende næringsstofanalyse tilvejebringer data om lokal arealanvendelse, sædskifte og landbrugspraksis på kvægbrug. Disse data kan anvendes til modelberegninger af omfanget af nitratudvaskning fra marker, hvor der udbringes op til 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år i form af husdyrgødning, baseret på videnskabelige principper.
4. For at dokumentere, at undtagelsen ikke får uønskede virkninger for opfyldelsen af det nationale handlingsprogram og direktivet, etableres der et net af prøvetagningspunkter for jordvand, vandløb og lavt grundvand som landbrugsovervågningssteder i henhold til det nationale overvågningsprogram med henblik på at tilvejebringe data om nitratindholdet i det vand, der forlader rodzonen og tilløber grundvandssystemet.
Artikel 8
Rapportering
1. Resultaterne af overvågningen sendes hvert år til Kommissionen med en sammenfattende rapport om vurdering af praksis (kontrol på kvægbedriftsniveau) og udviklingen i vandkvaliteten (baseret på overvågning af udvaskning fra rodzonen og overflade-/grundvandskvalitet og modelbaserede beregninger). Efter en indledende vurdering forelægges de første resultater inden udgangen af oktober 2005, en efterfølgende rapport inden udgangen af oktober 2006 og en tredje rapport inden udgangen af juni 2008.
2. Kommissionen vil tage disse resultater i betragtning, såfremt de danske myndigheder fremsætter en ny anmodning om undtagelse, som skal vurderes efter proceduren i artikel 9 i direktiv 91/676/EØF.
Artikel 9
Gyldighed
Denne beslutning anvendes fra den 2. august 2004. Den udløber den 31. juli 2008.
Artikel 10
Denne beslutning er rettet til Kongeriget Danmark.
Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2005.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 5. dubna 2005
o žádosti o odchylku podle bodu 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem K(2005) 1032)
(Pouze dánské znění je závazné)
(2005/294/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 písm. b) přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok a které se liší od množství stanoveného v bodu 2 přílohy III a bodu 2 písm. a) přílohy III směrnice 91/676/EHS, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů stanovených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být oprávněné na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhá vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 18. listopadu 2002 přijala Komise rozhodnutí 2002/915/ES (2) o žádosti o odchylku podle bodu 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice 91/676/EHS. Odchylka platila v rámci dánského akčního programu přijatého pro období 1999 až 2003 a platného do dne 1. srpna 2004. Umožnila používání statkových hnojiv s obsahem dusíku až do 230 kg na hektar za rok v určitých podnicích zabývajících se chovem skotu.
(3)
Dne 8. ledna 2004 požádalo Dánsko o prodloužení odchylky. Tato žádost byla doplněna technickými dokumenty ze dne 2. února 2004, 2. dubna 2004, 23. dubna 2004, 14. června 2004, 2. srpna 2004, 14. září 2004 a 4. října 2004.
(4)
Dánské právní předpisy, jejichž prostřednictvím se provádí směrnice 91/676/EHS, mohou být považovány za právní předpisy v souladu se směrnicí a jejich ustanovení se použijí rovněž pro oznámenou odchylku.
(5)
V prosinci 2003 uzavřelo Dánsko hodnocení svého druhého akčního plánu zaměřeného na vodní prostředí, které ukázalo, že bylo dosaženo cíle snížení vyluhování dusičnanů o 48 % během let 1985 až 2003.
(6)
Dánský parlament schválil třetí dánský akční plán zaměřený na vodní prostředí pro období 2005 až 2015 a stanovil jím cíle pro další snížení vyluhování dusičnanů o 13 % během let 2005 až 2015 a snížení nadbytku fosforečnanu o 50 %.
(7)
V souladu s článkem 5 směrnice 91/676/EHS připravilo Dánsko akční programy k dosažení cíle stanoveného v uvedené směrnici, podle kterého činí nejvyšší možný obsah dusičnanů v podzemních vodách 50 mg/l.
(8)
Výsledky monitorování a kontrol ukazují, že v období 2002 až 2003 pod odchylku stanovenou v rozhodnutí 2002/915/EHS spadalo 1 845 podniků zabývajících se chovem skotu, 213 617 jednotek živočišné výroby a 123 068 hektarů, což odpovídá 4 %, 11 %, popř. 5 % jejich celkového počtu v Dánsku.
(9)
Výpočty velikosti vyluhování dusičnanů založené na šetřeních a rozborech živin v zemědělských povodích a na referenčních místech s písčitými a jílovitými půdami ukazují, že v letech 1990 až 2003 bylo vyluhování dusičnanů sníženo o 42 % v jílovitých půdách a o 52 % v písčitých půdách. Toto snížení je potvrzeno pro období 2002 až 2003.
(10)
Trendová analýza stanovené koncentrace dusičnanů ve vodě opouštějící kořenové zóny ukazuje, že se plynule snížila a nyní se blíží 50 mg/l, s ročním snížením o 3,1 a 6,1 mg/l pro jílovité, popř. písčité půdy. Koncentrace dusičnanů v řekách v zemědělských povodích se v letech 1990 až 2003 snížila o 29 %. V roce 2003 byla průměrná koncentrace dusičnanů ve vrchních podzemních vodách v písčitých i jílovitých půdách pod 50 mg/l.
(11)
Po přezkoumání žádosti Dánska a zejména s ohledem na zkušenosti s odchylkou stanovenou v rozhodnutí 2002/915/ES se Komise domnívá, že používání statkových hnojiv v množství 230 kg dusičnanů na hektar za rok, jak jej zamýšlí Dánsko, neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, pokud budou splněny určité přísné podmínky.
(12)
Toto rozhodnutí se použije v rámci dánského akčního programu přijatého pro období 2004 až 2007.
(13)
Použitelnost rozhodnutí 2002/915/ES skončila dnem 1. srpna 2004. S ohledem na zkušenosti získané v rámci tohoto rozhodnutí a za účelem zajištění, aby dotčení chovatelé skotu mohli dále využívat této odchylky, je vhodné, aby se toto rozhodnutí použilo ode dne 2. srpna 2004.
(14)
Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Dánská žádost předložená v dopise ze dne 8. ledna 2004, kterým Dánsko požádalo Komisi o povolení odchylky podle bodu 2 písm. b) přílohy III směrnice 91/676/EHS, se schvaluje za níže uvedených podmínek.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí platí následující definice:
a)
„farmami zabývajícími se chovem skotu“ se rozumí podniky s více než třemi velkými dobytčími jednotkami, z nichž alespoň dvě třetiny tvoří skot;
b)
„trávou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travinné porosty (obecně se za dočasné považuje doba kratší než čtyři roky);
c)
„plodinami, pod které se seje tráva“ se rozumí obiloviny na siláž, kukuřice na siláž a/nebo jarní ječmen, pod které se seje před (u kukuřice) nebo po sklizni tráva, která slouží jako travní pokryvná meziplodina pro biologické zachycení reziduí dusíku během zimy;
d)
„řepou“ se rozumí krmná řepa.
Článek 3
Oblast působnosti
Tato odchylka platí individuálně a za podmínek uvedených v článcích 4 až 6 pro farmy zabývající se chovem skotu, kde se při střídání plodin z více jak 70 % střídají plodiny se zvláštní spotřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím.
Článek 4
Každoroční žádost o povolení a závazek
1. Chovatelé skotu každoročně předloží žádost o povolení odchylky příslušným orgánům.
2. Spolu s každoroční žádostí se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
Množství statkových hnojiv vpravených každoročně do půdy na farmách zabývajících se chovem skotu, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nesmí přesáhnout množství obsahující 230 kg dusíku podle těchto podmínek:
a)
celkový přísun dusíku musí splňovat nároky posuzované plodiny na živiny a na jejich dodávku z půdy, přičemž míra hnojení je pevně stanovena na hodnotu 10 % pod optimální ekonomickou úrovní;
b)
pro každou farmu musí být zpracován plán hnojení a vedena jeho evidence. Plány střídání plodin pro období ode dne 1. srpna do dne 31. března následujícího roku musejí být orgánům předloženy nejpozději do dne 1. září. Tyto plány, které se vztahují na celé uvedené období, musejí být doplněny informacemi o očekávaném použití statkových a dusíkatých hnojiv a předloženy orgánům do dne 21. dubna. Plány střídání plodin musejí přesně vymezit trávu, travní pokryvné meziplodiny, řepy a jiné plodiny, pod které se seje tráva. Plány hnojení musejí uvádět odhadovanou potřebu použití dusíku a fosforu, přičemž použití dusíku se pevně stanoví na hodnotu 10 % pod ekonomickým optimem. Rovněž musejí přesně uvádět druh hnojiva, které bude použito (např. statková hnojiva, odpadní produkty, chemická hnojiva), a obsahovat situační náčrt umístění jednotlivých polí. Tyto plány musejí být aktualizovány nejpozději sedm dní po provedení jakékoliv změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad plánů a skutečných zemědělských postupů. Evidence hnojení musí být každoročně předkládána příslušnému orgánu. Tyto předpisy musejí být stanoveny ve vládních nařízeních;
c)
každá farma zabývající se chovem skotu musí spolu s každoroční žádostí předložit evidenci hnojení a akceptovat, že u ní může být provedena namátková kontrola;
d)
za účelem správného hnojení bude každý chovatel skotu, kterému se povolí odchylka, provádět periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě (nejméně každé tři roky na 5 ha půdy);
e)
statková hnojiva se nebudou rozmetat na podzim před osevem trávy a po orbě budou pěstovány plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
Článek 6
Pokryv půdy
1. Na 70 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv v dotyčném podniku zabývajícím se chovem skotu se vyseje tráva, travní pokryvné meziplodiny nebo řepa a další plodiny, pod které se seje tráva s nízkým potenciálem vyluhování dusičnanů.
2. Travní pokryvné meziplodiny se nebudou zaorávat před 1. březnem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné oblasti, aby se podvázaly podzimní úniky dusičnanů do podorniční vrstvy půdy a aby se omezily zimní úniky.
3. Dočasné travinné porosty se budou orat na jaře.
4. Střídání plodin nezahrnuje žádné luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík. To však neplatí pro jetel v travinných porostech s méně než 50 % jetele, ani pro ječmen/hrách, pod který se seje tráva.
Článek 7
Monitorování
1. Každoročně se aktualizují a předají Komisi dvě mapy zachycující v jednotlivých obcích Dánska procentuální podíl farem zabývajících se chovem skotu a zemědělské půdy, na které se vztahuje odchylka. Poprvé budou mapy předloženy v posledním čtvrtletí roku 2005.
2. V rámci národního monitorovacího programu pro zemědělská povodí, který zahrnuje přibližně 4 500 ha půdy, se vykonají šetření a průběžné rozbory živin. Referenční místa budou vybrána na písčitých a jílovitých půdách.
3. Šetření a průběžné rozbory živin poskytnou údaje o místním využívání půdy, střídání plodin a postupech na farmách zabývajících se chovem skotu. Tyto údaje se mohou použít pro modelové výpočty velikosti vyluhování dusičnanů z polí, na kterých se podle vědeckých zásad použije na hektar a za rok až 230 kg dusíku obsaženého ve statkových hnojivech.
4. Aby se prověřilo, zda odchylka neohrozí cíl národního akčního programu a směrnice, bude se udržovat síť odběrů vzorků z půdní vody, z řek a z mělké podzemní vody v místech určených jako monitorovací místa zemědělských povodí v souladu s národním monitorovacím programem, aby se zjistily údaje o obsahu dusičnanů ve vodě opouštějící kořenovou zónu a vtékající do systému podzemní vody.
Článek 8
Podávání zpráv
1. Výsledky monitorování se každý rok předají Komisi spolu se stručnou zprávou o postupech hodnocení (kontroly na úrovních farem zabývajících se chovem skotu) a o vývoji jakosti vody (na základě monitorování vyluhování z kořenové zóny, monitorování jakosti povrchové/podzemní vody a modelových výpočtů). Na základě prvotního posouzení budou první výsledky předány do října 2005, druhá zpráva do října 2006 a třetí zpráva do června 2008.
2. K takto dosaženým výsledkům přihlédne Komise při konečné nové žádosti dánských orgánů o povolení odchylky, jež bude posouzena podle postupu stanoveného v článku 9 směrnice 91/676/EHS.
Článek 9
Platnost
Tato odchylka se použije ode dne 2. srpna 2004. Její použitelnost končí dnem 31. července 2008.
Článek 10
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 5. dubna 2005.