KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 20. december 2006
om Tysklands påtænkte statsstøtte C 12/05 (ex N 611/03) til e-glass AG
(meddelt under nummer K(2006) 6587)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2007/656/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om særlige bestemmelser for anvendelse af EF-traktatens artikel 93 (1), særlig forordningens artikel 9,
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser (2) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Ved brev af 15. december 2003, der registreredes den 18. december 2003, anmeldte Tyskland over for Kommissionen en planlagt investeringsstøtte til e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) og opfyldte hermed den anmeldelsespligt for store virksomheder, der er foreskrevet i de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (herefter »MSR 1998«) (3). Den 23. januar og 27. februar 2004 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger. Tyskland fremsendte de ønskede oplysninger i brev af 13. februar 2004, der registreredes samme dag, og 4. marts 2004, der registreredes samme dag.
(2)
Den 20. april 2004 godkendte Kommissionen under sagsnummer C(2004) 1350 endelig den støtteintensitet til fordel for e-glass AG, der var anmeldt i henhold til MSR 1998.
(3)
Ved brev af 25. oktober 2004, der registreredes den 26. oktober 2004, meddelte Tyskland Kommissionen, at en del af oplysningerne om ejerne af e-glass AG i den oprindelige anmeldelse var ukorrekte og anmodede Kommissionen om at ændre beslutningen af 20. april 2004.
(4)
Ved brev af 8. februar 2005, der registreredes den 9. februar 2005, fremsendte Tyskland supplerende oplysninger.
(5)
Ved brev af 24. februar 2005, ref. D/51447, gav Kommissionen Tyskland lejlighed til at fremsætte bemærkninger vedrørende Kommissionens plan om at tilbagekalde beslutningen af 20. april 2004 og indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Tyskland fremsendte deres bemærkninger i brev af 4. marts 2005, der registreredes den 8. marts 2005.
(6)
Ved brev af 20. april 2005, ref. C(2005) 1114 endelig, underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til støtten til fordel for e-glass AG. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (4). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.
(7)
Tyskland fremsatte deres bemærkninger i brev af 7. juni 2005, der registreredes den 9. juni 2005.
(8)
Kommissionen modtog bemærkninger fra interesserede parter i brev af 3. oktober 2005, der registreredes den 4. oktober 2005, af 7. oktober 2005, der registreredes den 10. oktober 2005 og af 10. oktober 2005, der registreredes samme dag. Kommissionen videresendte bemærkningerne til Tyskland og gav hermed lejlighed til, at der kunne tages stilling til disse bemærkninger. Tyskland fremsendte sine bemærkninger i brev af 22. november 2005, der registreredes den 25. november 2005.
2. BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN
(9)
Tyskland har planer om at indrømme aktieselskabet e-glass AG (herefter »e-glass«) en regional investeringsstøtte til opførelse af et nyt anlæg til produktion af rå floatglas i Sachsen-Anhalt.
2.1. Støttemodtager og ændring af ejerstruktur
(10)
Formålet med e-glass er ifølge virksomhedens vedtægter »fremstilling, forædling og salg af planglas af alle typer«.
(11)
Den 15. december 2003 blev der anmeldt følgende ejerstruktur:
-
Luxfinpart S.A., Luxemburg, en andel på [...] (5) %
-
Semco Glaskooperation GmbH (»Semco«), Tyskland, en andel på [...] %
-
advokat Heckmann, en andel på [...] på vegne af en tysk virksomhed (Treugeberin).
Luxfinpart S.A., der blev oprettet i 1997, er et holdingselskab, som på anmeldelsestidspunktet betragtede det anmeldte projekt som en ren finansinvestering.
Semco, der blev oprettet i 1997, er en virksomhed, der forarbejder floatglas. Partnerne er Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG og Hermann Schüler GmbH & Co. KG, som hver har en andel på [...] %.
Treugeberin er en [...], som forarbejder glas og raffinerer floatglas. Treugeberin ejes af [...] samt af [...].
(12)
I brev af 25. oktober 2004 meddelte Tyskland Kommissionen, at anmeldelsen indeholdt ukorrekte oplysninger om en af ejerne af e-glass og dennes aktiviteter på markedet for floatglas (6).
(13)
I brev af 8. februar 2005 underrettede Tyskland Kommissionen om en ændring af ejerforholdene i e-glass, som trådte i kraft den 21. december 2004. Det meddeltes, at Luxfinpart S.A. solgte sine andele i e-glass til Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Tyskland (Trösch). Trösch købte endvidere [...] af de tidligere ejere, således at Trösch ejer [...] af e-glass.
(14)
Trösch er det tyske holdingselskab inden for Trösch-Gruppe, som har hovedsæde i Bern i Schweiz. Trösch ejer aktiemajoriteten i Euroglas S.A., Hombourg (Frankrig) og Euroglas GmbH, Haldensleben (Tyskland). Trösch-Gruppe fremstiller floatglas og er også aktiv inden for forarbejdning af floatglas.
(15)
Advokat Heckmann, der fungerede som trustee for et tysk selskab, overdrog sine kapitalandele til AD Augento GmbH, Stuttgart (Tyskland) (»AD-GmbH«) med virkning fra 21. december 2004. [...] (7).
(16)
Efter transaktionen den 21. december 2004 ser e-glass' ejerstruktur nu således ud:
-
Trösch
[...] %
-
[...]
[...] %
-
Tredje ejer (aktier med AD-GmbH som trustee)
[...] %
2.2. Projektet
(17)
Projektet gennemføres i Sülzetal-Osterweddingen i et område, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Det regionale støtteloft er på 28 % brutto eller i undtagelsestilfælde 35 % brutto for store virksomheder (8). Investeringsprojektet blev påbegyndt 15. april 2003 med forventet afslutning 31. december 2005. Støtteanmodningen blev indgivet, inden projektet blev påbegyndt.
(18)
Projektet vedrører opførelse af et nyt anlæg til fremstilling af rå floatglas. Floatglas er langt den mest almindelige type planglas; andre typer planglas er støbt glas, spejlglas og pladeglas. På verdensplan tegner floatglas sig for en andel på over 80 % af den samlede produktion af planglas (9). Det antages, at floatglas tegner sig for en andel på over 80 % inden for EØS. Markedet for floatglas er normalt inddelt i to trin: produktion af rå floatglas (trin 1) og forarbejdning af floatglas (trin 2).
(19)
Til fremstilling af rå floatglas produceres først et endeløst glasbånd, idet det flydende glas ledes ind på et floatbad af flydende tin (floatprocessen). Herved opnås en fuldstændig jævn glasoverflade. Efter nedkøling bliver glasset tilskåret og er derefter salgsklart. Det rå floatglas blive normalt videreforarbejdet (formet) og kan derefter anvendes overalt, hvor der skal bruges planglas, hovedsagelig inden for byggeriet og bilindustrien.
(20)
Det nye anlæg vil være e-glass' første produktionssted. Produktionen skulle ifølge planen påbegyndes i [...] og være i fuld drift i [...]. Når indkøringsperioden er afsluttet i [...], forventes den årlige kapacitet at ligge på [...] ton (brutto) rå floatglas.
(21)
De støtteberettigede projektomkostninger beløber sig til 121 mio. EUR, der fordeler sig som følger:
Post
Støtteberettigede omkostninger i EUR
Grund
[...]
Bygninger
[...]
Eksterne faciliteter
[...]
Anlæg og maskiner
[...]
Immaterielle aktiver (software)
[...]
I alt
121 000 000
(22)
Ifølge anmeldelsen bidrager projektet direkte til skabelse af 186 arbejdspladser, herunder 10 uddannelsespladser. Det forventes endvidere, at der vil blive skabt 358 indirekte arbejdspladser i det støtteberettigede område og de tilstødende områder (på NUTS II-niveau).
2.3. Støtteintensitet
(23)
Tyskland anmoder om godkendelse af en planlagt støtte med en bruttointensitet på op til 35 % af de støtteberettigede projektomkostninger på i alt 121 mio. EUR.
2.4. Støtteforanstaltning
(24)
Støtten til e-glass omfatter
-
et investeringstilskud på grundlag af forbundsregeringens og delstaternes fælles ordning til forbedring af de regionale økonomiske strukturer (Gemeinschaftsaufgabe »Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur«) som led i 32. rammeplan i denne fælles ordning. De relevante bestemmelser i den 32. rammeplan er identisk med den tidligere plan, den 31. rammeplan, som Kommissionen har godkendt indtil udgangen af 2006 (10)
-
en investeringspræmie på grundlag af loven om investeringspræmier fra 1999 (Investitionszulagengesetz 1999), der godkendtes af Kommissionen til produktion eller køb af økonomiske goder, begge godkendt inden 2005 i forbindelse med et initialinvesteringsprojekt (11). Tyskland havde taget forbehold med hensyn til at benytte en eventuel ordning, der skulle efterfølge ovennævnte lov fra 1999
-
en garanti for et banklån på grundlag af en støtteordning, der blev godkendt i 1991 (12).
(25)
Tyskland har bekræftet, at betingelserne i det godkendte regionalstøttekort og ovennævnte godkendte støtteordninger (13) er overholdt.
3. PROCEDURENS INDLEDNING
3.1. De ukorrekte oplysninger
(26)
I brev af 25. oktober 2004 underrettede Tyskland Kommissionen om, at en del af oplysningerne i den oprindelige anmeldelse vedrørende ejerne af e-glass var ukorrekt. Tyskland og ledelsen af e-glass hævder, at de ikke var bekendt hermed, inden Kommissionen traf sin beslutning.
(27)
De nye oplysninger vedrører en af ejerne af e-glass (Luxfinpart S.A.) og denne virksomheds aktiviteter på forarbejdningsmarkedet (trin 2). I den oprindelige anmeldelse var der givet oplysninger om tre ejere, hvoraf de to var aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2), mens den tredje kun blev betragtet som investor (Luxfinpart S.A.), som hverken var aktiv på markedet for produktion af rå floatglas (trin 1) eller forarbejdningsmarkedet (trin 2). Ifølge de korrekte oplysninger, der blev fremlagt af Tyskland i brev af 25. oktober 2004, var ejerne af e-glass alle tre aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2) på anmeldelsestidspunktet.
(28)
Siden marts 2003 har Luxfinpart S.A. haft forretningsmæssigt forbindelse med [...]. [...] beskæftiger sig med forarbejdning af floatglas (trin 2). [...] bar den økonomiske risiko i forbindelse med Luxfinparts andel i e-glass. Samtidig var [...] kontraktligt forpligtet til at aftage [...] % af e-glass' produktion.
3.2. Konsekvenserne af de ukorrekte oplysninger for vurderingen
(29)
I den oprindelige beslutning af 20. april 2004 var markedet for rå floatglas (trin 1) defineret som det relevante marked. Selv om to af de tre ejere af e-glass var aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2), forelagde Tyskland dokumentation, som gav Kommissionen mulighed for at konkludere, at analysen kunne begrænses til trin 1-markedet.
(30)
Kommissionen var i besiddelse af kopier af kontraktudkast mellem e-glass og en uafhængig kunde. Kontrakten med den uafhængige kunde viste, at denne kunde opnåede samme vilkår og betingelser, som de kunder, der ejede virksomheden. Det blev derfor konkluderet, at de kunder, der ejede virksomheden, og andre kunder i senere omsætningsled blev behandlet ens, således at støtten ikke ville få virkninger på forarbejdningsmarkederne. Det var derfor ikke nødvendigt for Kommissionen at inddrage forarbejdningsmarkedet (trin 2) i definitionen af det relevante marked. Det fremhævedes endvidere, at markedet for produktion (trin 1) og forarbejdning (trin 2) fulgte samme udvikling, da rå floatglas er vigtigste input for forarbejdningsmarkedet.
(31)
Det fremgik imidlertid af de oplysninger, der blev fremlagt af Tyskland den 25. oktober 2004, at ovennævnte kontrakt i modsætning til hvad der var oplyst i anmeldelsen, ikke var indgået med en af de uafhængige kunder, men med én, der på anmeldelsestidspunktet var indirekte ejer af e-glass, nemlig [...], der er aktiv på forarbejdningsmarkedet for floatglas (trin 2).
Derfor er det ikke længere muligt at fastholde konklusionen om, at støtten ikke ville have nogen fordrejende virkning på forarbejdningsmarkedet (trin 2), og at Kommissionen ikke behøvede at tage hensyn til udviklingen på dette marked. De nye oplysninger viser, at Kommissionen er nødt til at tage hensyn til forarbejdningsmarkedet (trin 2) i sin vurdering af støtteforanstaltningerne.
(32)
Da de ukorrekte oplysninger påvirkede begrundelserne for afgrænsningen af det relevante marked og de relevante markeder og derfor havde indvirkning på konkurrencefaktoren og hermed i sidste ende på den tilladte støtteintensitet efter MSR 1998, skal de ukorrekte oplysninger anses for at være af afgørende betydning for beslutningen, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999.
(33)
Ifølge artikel 9 i denne forordning »kan Kommissionen efter at have give den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger ophæve en […] beslutning, hvis den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for beslutningen. Inden Kommissionen ophæver en beslutning og vedtager en ny beslutning, indleder den den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 4, stk. 4, […]«.
(34)
Inden Kommissionen ophævede den oprindelige beslutning, der var baseret på ukorrekte oplysninger, og som var af afgørende betydning for denne beslutning, og inden vedtagelsen af en ny beslutning, indledte den - i overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 - den formelle undersøgelsesprocedure den 20. april 2005.
4. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(35)
Efter opfordringen til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, modtog Kommissionen bemærkninger fra tre konkurrenter.
(36)
Den første interesserede part, Saint-Gobain, var af den opfattelse, at Kommissionen ikke kunne se bort fra den markedsudvikling, som den var bekendt med på det tidspunkt, hvor den traf beslutning om støttens forenelighed med EF-traktatens artikel 87 og MSR 1998. Derfor burde Kommissionen i denne formelle undersøgelsesprocedure ikke blot basere sin vurdering på den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug i perioden 1997-2002. I betragtning af de ukorrekte oplysninger i anmeldelsen bør Kommissionen nu, ifølge Saint-Gobain, basere sin beregning af støtteintensiteten på perioden 1999-2004 som den relevante periode.
(37)
Ifølge Saint-Gobain havde den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug af rå floatglas inden for de sidste fem år været negativ (1999-2004: -0,62 %) og derfor burde markedet defineres som »absolut vigende« i overensstemmelse med punkt 7.8 i MSR 1998.
(38)
Saint-Gobain var desuden af den opfattelse, at Kommissionen - allerede da den traf beslutningen i april 2004 - burde have taget hensyn til den forventede prognose og navnlig, da den tydede på en betydelig ændring i den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug. Saint-Gobain gør opmærksom på, at Kommissionen selv har forlangt, at den anmeldende medlemsstat fremlægger vurderinger og prognoser vedrørende udviklingen i det synlige forbrug for den pågældende vare for de tre år, der følger efter anmeldelsen (jf. punkt 5.4.2 i afsnit 5 i bilaget til MSR 1998).
(39)
Ifølge Saint-Gobain bør det relevante marked omfatte markedet for forarbejdet glas (trin 2). I det foreliggende tilfælde er det ganske vist kun en del af det samlede marked for forarbejdet glas, der er relevant. Saint-Gobain sondrer primært mellem markederne for bilglas og almindeligt handelsglas (bygningsglas), fordi Saint-Gobain finder, at produktionsteknikken for bilglas, kundegrundlag og den måde, hvorpå bilglas sælges på markedet, er fuldstændig forskellig fra, hvorledes det sker inden for byggeriet. Herefter inddeler virksomheden sektoren for bygningsglas i fire særskilte markeder: i) termoruder (dobbeltruder eller flerlagsruder), ii) hærdet glas (sikkerhedsglas), iii) lamineret glas (sikkerhedsglas) og iv) forsølvet glas (spejl). Da ca. 80 % af floatglasforbruget (målt i mængde) i den generelle handel (bortset fra bilglas) falder på termoruder (dobbeltruder), finder Saint-Gobain, at markedet for termoruder i dette tilfælde bør være det primært relevante marked.
(40)
Hvad angår det geografiske omfang af ovennævnte markeder hævdede Saint-Gobain, at markederne for sølvbelagt glas (spejl) og lamineret glas skulle anses for at dække hele Fællesskabet. Med hensyn til de andre produktmarkeder, især for hærdet glas og termoruder, er der intet, der tyder på, at der er et marked, der dækker hele Fællesskabet. Det ser især ud til, at der for de pågældende markeder snarere er tale om nationale eller endog regionale markeder, hvilket hovedsagelig skyldes de højere transportomkostninger. I betragtning af de aktuelle priser for dobbeltruder tillader de høje omkostninger ikke længere transport over større afstande og - så vidt Saint-Gobain er orienteret - leverer alle glasfabrikanter termoruder til kunderne over en afstand på ca. 250-300 km fra fabrikken. Derfor finder Saint-Gobain, at man i forbindelse med termoruder bør gå ud fra et nationalt eller regionalt marked.
(41)
Saint-Gobain fremsætter også bemærkninger vedrørende vurderingen af det skønnede antal nye arbejdspladser, der skabes som følge af investeringerne. Saint-Gobain gør opmærksom på, at den planlagte floatglasfabrik i Osterweddingen ligger 40 km fra en allerede eksisterende floatglasfabrik, der drives af Euroglas. En af de tre ejere af Euroglas er Trösch. På grund af de mulige synergieffekter mellem de to fabrikker og i betragtning af, at e-glass' nye fabrik udstyres med den mest moderne teknologi, har e-glass, ifølge Saint-Gobain, formentlig brug for færre end 120 beskæftigede på sin fabrik (inklusive lærlinge).
(42)
Den anden interesserede part, […] (14), fremlagde ajourførte tal for oplysningerne om markedet for rå floatglas (hele fællesskabsmarkedet, mængde og værdi), som Kommissionen havde anvendt i sin beslutning af 20. april 2004. Det blev endvidere fremført, at Kommissionen skulle tage hensyn til markedssituationen i Tyskland. Derfor blev der fremlagt oplysninger om mængde og værdi af det samlede forbrug af rå floatglas i Tyskland (2001-2004).
(43)
Den anden interesserede part bemærker endvidere, at det er meget vanskeligt at få fat i aktuelt talmateriale om mængde og værdi af det samlede forbrug af rå floatglas i Fællesskabet, men at disse tal afspejler tendensen i sektoren for rå floatglas. Det fremhæves, at den tendens, der afspejles af tallene for sektoren for rå floatglas, også burde gælde for markedet for forarbejdet glas, da rå floatglas altid videreforarbejdes, og da der muligvis ikke er taget hensyn til udsving i import og eksport af forarbejdet glas til og fra Fællesskabet.
(44)
Den anden interesserede part kommenterede også Kommissionens vurdering af »forholdet mellem kapital og arbejdskraft«. Det fremhæves for det første, at der i forbindelse med Trösch' opførelse af en sammenlignelig floatglasfabrik i det franske Hombourg blev skabt 168 nye arbejdspladser. Det bemærkes for det andet, at Trösch kan tilbyde e-glass administrative, tekniske, forretningsmæssige og andre hjælpetjenester, kan støtte ledelsen og tilbyde uddannelsesforanstaltninger. Derfor vil antallet af nye arbejdspladser i forbindelse med projektet ligge endnu lavere end 168.
(45)
Den tredje interesserede part, Pilkington, kommenterede den referenceperiode, der tages hensyn til ved beregning af konkurrencefaktoren. Ifølge Pilkington fortsætter Kommissionen ikke den oprindelige undersøgelse, men gennemfører nu en ny undersøgelse. Samtidig er Kommissionen forpligtet til at tage hensyn til de nyeste oplysninger. Den femårsperiode, der skal tages hensyn til, er derfor perioden fra 1999-2004.
(46)
Pilkington tilføjer, at det relevante produktmarked er markedet for forarbejdet glas til den almindelige handel og ikke til anvendelse i bilindustrien. På dette marked tegner isolationsglas sig for langt den største andel. Ifølge Pilkington dækker det relevante geografiske marked for forarbejdet glas (trin 2) i det foreliggende tilfælde ikke hele fællesmarkedet, men er begrænset til Tyskland (højst Tyskland og de umiddelbart tilgrænsende områder).
5. TYSKLANDS BEMÆRKNINGER
(47)
Tyskland fremsendte i brev af 7. juni 2005, der registreredes 9. juni 2005, sine bemærkninger til procedurens indledning.
(48)
Med hensyn til den periode, der er relevant for analysen, støtter Tyskland det synspunkt, som Kommissionen gav udtryk for i beslutningen af 20. april 2005 om, at det er nødvendigt at tage hensyn til data fra 1997-2002, fordi de var de nyeste data, der var til rådighed på anmeldelsestidspunktet.
(49)
Tyskland foreslår, at trin 2-markedet inddeles i sikkerhedsglas (ESG og VSG), flerlagsglas og teknisk glas. Sikkerhedsglas (ESG og VSG) anvendes i bilindustrien og byggebranchen, flerlagsglas anvendes derimod hovedsagelig inden for byggebranchen. Da alle de tre ejere af e-glass fremstiller sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas til byggebranchen, bør kun disse delmarkeder betragtes som relevante. Endvidere blev der fremlagt oplysninger om, hvorledes disse produkter kan substitueres på udbudssiden.
(50)
Tyskland er af den opfattelse, at trin 2-markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas dækker hele EØS. Det fremlægger endvidere oplysninger om den positive udvikling på dette marked i perioden 1997-2002.
(51)
I brev af 22. november 2005, der registreredes den 25. november 2005, fremkom Tyskland med deres bemærkninger til reaktionerne fra e-glass' konkurrenter. Det understreges, at referenceperioden 1997-2002 skal fastholdes, da der kun kan tages hensyn til de oplysninger, der forelå på anmeldelsestidspunktet. Ved at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fortsætter Kommissionen en vurdering, der var indledt i december 2003 efter anmeldelsen.
(52)
Tyskland fremlagde en række oplysninger om udviklingen på markedet for rå floatglas i 2003 og 2004, som viser den positive udvikling på dette marked. Det fremhæves endvidere, at de vigtigste floatglasproducenter har planer om at udvide deres produktionskapacitet, hvilket er bevis for de gode udsigter på markedet.
(53)
Med hensyn til markedet for forarbejdet glas (trin 2) finder Tyskland fortsat, at dette marked ikke skal indgå i analysen. Tyskland understreger, at en meget stor del af rå floatglas sælges direkte på markedet, og at ejerne af e-glass vil udbyde rå floatglas til de normale markedspriser. Derfor vil støtten ikke have nogen virkning på trin 2-markedet.
(54)
Med hensyn til afgrænsningen af det relevante marked gør Tyskland indvendinger mod argumentet om, at det kun er markedet for flerlagsglas, der er relevant, og understreger, at det relevante marked dækker hele EØS og såvel markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) som flerlagsglas.
(55)
Tyskland fremlægger desuden oplysninger om transportomkostningerne for rå og forarbejdet floatglas. Den procentuelle andel af transportomkostningerne er højere for rå floatglas end for forarbejdet glas, hvilket skyldes den højere pris på forarbejdet glas. Det taler til fordel for en markedsdefinition, der dækker hele EØS. Tyskland anfører endvidere, at fabrikkernes distributionsområder for forarbejdet glas overlapper hinanden i EØS, hvilket understøtter konklusionen om, at markedet dækker hele EØS.
(56)
Tyskland kommenterer konkurrentens synspunkt om, at faktoren »kapitalintensitet« skal justeres, fordi Trösch kan udnytte synergieffekterne mellem e-glass-fabrikken og gruppens andre fabrikker i området. Tyskland hævder især, at Trösch ikke har mulighed for at skabe sådanne synergieffekter, fordi Trösch kun er én af tre aktionærer, der alle er aktive på markedet for forarbejdet glas som konkurrenter. Der fremlægges endvidere korrekte skøn over medarbejdertal, og det understreges, at sammenligninger mellem de forskellige fabrikker af den type, der er foretaget af konkurrenterne, er ukorrekte og resulterer i forkerte konklusioner.
6. VURDERING AF STØTTEN
6.1. Indledende bemærkninger
(57)
Den 20. april 2004 godkendte Kommissionen den støtte til e-glass, der var anmeldt af Tyskland den 15. december 2003. Da Tyskland, efter at Kommissionen havde truffet beslutningen, meddelte denne, at en række oplysninger i den oprindelige anmeldelse var ukorrekte, og da disse oplysninger var af afgørende betydning for beslutningen, besluttede Kommissionen den 20. april 2005 at indlede den formelle undersøgelsesprocedure for at ophæve den oprindelige beslutning af 20. april 2004 og træffe en ny beslutning.
(58)
Beslutningen af 20. april 2004 indeholder en fuldstændig vurdering af anmeldelsen. Denne vurdering overtages i den foreliggende beslutning med undtagelse af de dele, der skal berigtiges på grundlag af de oplysninger, Tyskland fremlagde den 25. oktober 2004, og som var omfattet af beslutningen om procedurens indledning af 20. april 2005.
(59)
Tyskland anmeldte støtten til fordel for e-glass den 15. december 2003, og denne anmeldelse blev registreret den 18. december 2003. I henhold til punkt 40 i de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (15) (MSR 2002) vurderes projekter på basis af de kriterier, der gælder på anmeldelsestidspunktet: »…, finder rammebestemmelserne anvendelse fra den 1. januar 2004. De hidtidige multisektorale rammebestemmelser finder anvendelse indtil den 31. december 2003. Anmeldelser, der er modtaget af Kommissionen inden den 1. januar 2004, vil dog blive behandlet på grundlag af de kriterier, der gjaldt på anmeldelsestidspunktet«. Derfor vurderes støtten til fordel for e-glass på grundlag af de kriterier, der er fastlagt i MSR 1998.
(60)
Denne vurdering er baseret på de sagsforhold, tal og den situation, der var gældende på anmeldelsestidspunktet den 15. december 2003.
(61)
Kommissionen skal træffe en ex ante-beslutning på grundlag af skøn over fremtidsudsigter og markedstal. Den berørte medlemsstat råder heller ikke over andre oplysninger end de facts, tal og de omstændigheder der forelå på anmeldelsestidspunktet. Støtteintensiteterne justeres ikke senere, hvis efterfølgende tal nogle år senere viser, at markedet eksempelvis har udviklet sig anderledes. I det foreliggende tilfælde skal Kommissionen imidlertid træffe en beslutning 2 1/2 år efter den oprindelige anmeldelse, men den må alligevel basere sin vurdering på de facts og forhold, der var gældende på anmeldelsestidspunktet.
(62)
Referenceperioden i beslutningen af 20. april 2004 var årene 1997-2002. e-glass' konkurrenter anførte, at analysen burde baseres på en anden referenceperiode for at tage hensyn til de nyere data, som nu foreligger. Da der er gået nogen tid efter den oprindelige anmeldelse og den aktuelle beslutning, kan omstændighederne have ændret sig, markederne kan have udviklet sig og forhold i forbindelse med projektet kan have udviklet sig anderledes end oprindelig planlagt. Af de ovenfor anførte grunde kan Kommissionen ikke tage hensyn hertil i sin vurdering.
6.2. Forekomst af støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1
(63)
Den omhandlede foranstaltning vedrører statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1 (se punkt 2.4 i denne beslutning). Støtten giver e-glass en fordel, da virksomheden ellers selv måtte finansiere hele investeringen. Da betydelige mængder floatglas transporteres over landegrænser, er der på markedet for floatglas samhandel mellem medlemsstaterne. Hermed bidrager den finansielle fordel, der indrømmes den omhandlede virksomhed, til at fordreje konkurrencen under omstændigheder, der påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen konkluderer derfor i sin vurdering, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte til e-glass efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
6.3. Anmeldelsespligt
(64)
Da kriterierne vedrørende kumulering i punkt 2.1 i) i MSR 1998 er opfyldt, skal støtten anmeldes, og den tilladte støtteintensitet beregnes på grundlag af MSR 1998. Kommissionen henviser til, at støtten er baseret på tre regionalstøtteordninger, der allerede er godkendt af Kommissionen. Der er derfor ikke tale om en såkaldt ad hoc-støtte som omhandlet i punkt 2 i rammebestemmelserne for statsstøtte med regionalt sigte (16), hvor den grundlæggende forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges særskilt. Kommissionens undersøgelsespligt er derfor begrænset til at undersøge, hvorvidt den ansøgte støtteintensitet på 35 % brutto er i overensstemmelse med kriterierne i MSR 1998.
6.4. Vurdering på grundlag af MSR 1998
(65)
Den maksimale støtteintensitet, der ifølge MSR 1998 gælder for projektet, beregnes på basis af det regionalstøtteloft, der var gældende på anmeldelsestidspunktet.
(66)
I Sülzetal-Osterweddingen, hvor e-glass ligger, er det regionale støtteloft 28 % brutto for store virksomheder. Hvis visse betingelser imidlertid er kumulativt opfyldt, kan støtteloftet forøges til 35 % brutto. Efter anmodning fra en delstat og godkendelse i underudvalget for »forbedring af den regionale erhvervsstruktur« (GA-underudvalget) kan der i begrundede undtagelsestilfælde indrømmes en højere støtte til en særlig effektiv strukturforanstaltning. Ifølge de fremlagte oplysninger er disse betingelser opfyldt, da GA-underudvalget den 23. juli 2003 imødekom Sachsen-Anhalts anmodning (17).
(67)
I det foreliggende tilfælde gælder derfor et regionalt støtteloft på 35 % brutto. For at beregne den tilladte støtteintensitet for det omhandlede projekt skal dette loft - ifølge bestemmelserne i MSR 1998 - justeres for at tage hensyn til forskellige koefficienter, der fremkommer efter anvendelse af de tre vurderingskriterier, nemlig konkurrencefaktoren (T), som tager hensyn til situationen på det relevante produktmarked, kapitalintensiteten (I) og regionalvirkningsindikatoren (M).
6.4.1. Konkurrencefaktoren
(68)
Godkendelse af støtte til virksomheder i sektorer med strukturbestemt overkapacitet rummer en særlig risiko for konkurrencefordrejning. Enhver kapacitetsudvidelse, der ikke udlignes af kapacitetsnedsættelse et andet sted, øger problemet med den strukturbestemte overkapacitet. For at bestemme konkurrencefaktoren må Kommissionen derfor undersøge, om det planlagte projekt gennemføres i en sektor eller delsektor, hvor der er strukturbestemt overkapacitet.
(69)
I henhold til punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante produktmarked de produkter, som investeringsprojektet vedrører, og produkter, som forbrugeren (på grund af produkternes egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (på grund af produktionsanlæggenes fleksibilitet) betragter som substitutionsprodukter.
(70)
Floatglas er langt den mest almindelige form for planglas. Da floatglas på grund af den særlige fremstillingsproces og produktegenskaber hverken på udbuds- eller efterspørgselssiden kan substitueres af andre typer planglas (f.eks. bordglas, ornamentglas eller spejlglas) skal markedet for floatglas betragtes som et selvstændigt produktmarked (18). Dette produktmarked kan igen inddeles i to trin, der skal vurderes særskilt, nemlig på den ene side fremstilling af rå floatglas (trin 1) og på den anden side forarbejdning af floatglas (trin 2) (19).
(71)
På grundlag af Kommissionens analyse i beslutning af 20. april 2004 konkluderes det, at det kun er markedet for rå floatglas (trin 1), der skal vurderes (20). Som følge af de ukorrekte oplysninger om ejerforholdene kan denne konklusion ikke fastholdes, således at forarbejdningsmarkedet (trin 2) skal indgå i definitionen af de relevante markeder, fordi støtten ligeledes vil kunne fordreje konkurrencen på dette trin.
(72)
I det følgende undersøges først markedet for rå floatglas (trin 1) og derefter markedet for forarbejdet floatglas (trin 2).
(73)
Vurderingen af markedet for floatglas (trin 1) i den oprindelige beslutning af 20. april 2004 blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. I det følgende gengives derfor den vurdering, der er gennemført og beskrevet i beslutning af 20. april 2004.
(74)
I henhold til punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område i tilstrækkelig grad kan udskilles fra vilkårene i andre områder af EØS. Det relevante marked kan eventuelt betragtes som globalt.
(75)
På grund af de forholdsvis høje transportomkostninger for rå floatglas (21) dækker de enkelte produktionsanlægs afsætningsmarkeder ikke hele EØS-området. I stedet kan afsætningsmarkederne betragtes som koncentriske cirkler omkring det relevante produktionssted, hvis radius bestemmes af den økonomisk rentable transportafstand, som normalt højst er 500-1 000 km transport ad landevej, som er den hyppigst anvendte transportform. Da de europæiske producenter af floatglas imidlertid nu har over 50 produktionssteder fordelt over hele EØS, og da deres afsætningsmarkeder derfor overlapper, dækker de nu tilsammen hele EØS-området.
(76)
For at fastslå, om der på grund af denne geografiske overlapning mellem de enkelte markeder også findes de samme konkurrencevilkår i de forskellige EØS-områder, har Kommissionen undersøgt, om der findes særskilte markeder, hvor der fastsættes særlige priser uafhængigt af de andre afsætningsmarkeder, eller om prisfastsættelsen i EØS følger et ensartet grundmønster. På basis af Eurostat-statistikkerne har Kommissionen sammenlignet prisudviklingen pr. ton i de vigtigste medlemsstater for fremstilling af floatglas, dvs. Frankrig, Tyskland, Italien, Storbritannien og Spanien i årene 1999-2002 samt i Belgien - på grund af manglende data - for årene 1999-2002. Tallene viser, at priserne for rå floatglas i de enkelte medlemsstater udviser en høj grad af korrelation i perioden 1997-2002. Denne parallelle udvikling viser, at køberne af rå floatglas har tilstrækkelige muligheder for at vælge producenter i andre medlemsstater, hvilket er et tydeligt tegn på, at der er et enkelt geografisk marked.
(77)
Konklusion: Kommissionen fastslår, at det geografiske marked for rå floatglas omfatter hele EØS (22).
(78)
Den laveste inddeling i NACE-klassifikationen svarende til produktion af rå floatglas er NACE-gruppe 26.11 »Fremstilling af planglas«. Langt over 80 % af den samlede produktion af planglas i EØS falder på rå floatglas, så dette produkt kan betragtes som repræsentativt for NACE-gruppe 26.11. Inden for sektoren for planglas måles kapaciteten imidlertid ved hjælp af de kapaciteter, der kan udnyttes (der kan afsættes) (23). Denne målemetode kan ikke sammenlignes med metoden for måling af kapacitet inden for fremstillingsindustrien som helhed.
(79)
Kommissionen finder derfor, at det ikke er muligt at benytte kapacitetssituationen på markedet for rå floatglas ved vurderingen af konkurrencefaktoren (24).
(80)
På grund af mangelen på tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen støtter Kommissionen sig ifølge punkt 3.4 i MSR 1998 til oplysningerne vedrørende det synlige forbrug for at konstatere, om investeringen finder sted på et vigende marked. Som vigende marked betragtes et produktmarked, hvis den gennemsnitlige årlige stigningstakt i det synlige forbrug for det pågældende produkt inden for de sidste fem år lå mere end 10 % under det årlige gennemsnit for den samlede forarbejdningsindustri i EØS, medmindre der kan iagttages en stærk stigende tendens i den relative stigningstakt for efterspørgslen efter produktet. Et absolut vigende marked er et marked, hvor den gennemsnitlige årlige stigningstakt i det synlige forbrug i de sidste fem år er negativ.
(81)
Kommissionen fremlægger følgende oplysninger vedrørende det synlige forbrug af rå floatglas i perioden 1997-2002:
Markedet for rå floatglas i Fællesskabet
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Gennemsnitlig årlig stigningstakt
Samlet forbrug i Fællesskabet (i mio. t) (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Gennemsnitspris pr. t (i EUR) i Fællesskabet (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Samlet forbrug i værdi (i mio. EUR)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
I perioden 1997-2002 var den gennemsnitlige årlige vækstrate i hele fremstillingsindustrien i EØS 4,8 %. Den tærskel, under hvilken der ifølge punkt 7.8 i MSR 1998 antages at forelægge et vigende marked er derfor 4,4 %. Det europæiske marked for rå floatglas nåede i samme periode en gennemsnitlig årlig vækstrate (i værdi) på 5,28 % og ligger derfor tydeligt over EØS-gennemsnittet (27). På grundlag af de foreliggende tal fra Eurostat/COMEXT for samhandelen inden for Fællesskabet har Kommissionen endvidere undersøgt, om udviklingen i det synlige forbrug af rå floatglas (målt i værdi) i de enkelte EU-medlemsstater bekræfter dette resultat, hvilket er tilfældet.
(83)
Den positive udvikling på markedet for rå floatglas afspejler sig i producenternes adfærd, for på det europæiske marked, der er koncentreret på nogle få store producenter (28), blev der inden for de seneste år investeret i nye produktionsanlæg i Frankrig (2001 - Pilkington/Interpane), i Belgien (2001 - Glaverbel/Scheuten) og i Italien (2002 - Sangalli) (29).
(84)
Konklusion: Kommissionen konkluderer derfor, at markedet for rå floatglas ikke er et vigende marked og at konkurrencefaktoren i overensstemmelse med punkt 3.10.1 i punkt iv) i MSR 1998 kan fastsættes til 1 %.
(85)
Ifølge punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante produktmarked de produkter, som investeringsprojektet vedrører og produkter, som forbrugeren (på grund af produkternes egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (gennem produktionsanlæggenes fleksibilitet) betragter som substitutionsprodukter.
(86)
I det foreliggende tilfælde må der imidlertid foretages en yderligere inddeling af markedet for forarbejdet glas (trin 2), for at identificere de berørte produkter og afgrænse det relevante marked. Der kan klart sondres mellem to generelle kategorier, som hverken ud fra forbruger- eller producentsynspunkt kan substitueres: bilglas og bygningsglas (30). Disse to produkter udgør to særskilte produktmarkeder, da der er meget store forskelle med hensyn til produktionsteknologi, kundegrundlag og markedsføring. Markedet for bygningsglas kan igen inddeles i følgende delmarkeder: i) flerlagsglas(termoruder), ii) hærdet glas (ESG - sikkerhedsglas), iii) lamineret glas (VSG - sikkerhedsglas) og iv) sølvbelagt glas (spejle).
(87)
Set fra produktionssiden kan sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas substitueres, da producenterne på kort sigt uden nævneværdige meromkostninger kan tilpasse produktionen efter forskellige produkter. Ifølge Tyskland produceres ca. 70 %-80 % af det forarbejdede glas til byggebranchen af producenter, som tilbyder de to produkter, sikkerhedsglas og flerlagsglas samtidig. Der gøres opmærksom på, at sikkerhedsglas kan sælges både som færdigprodukt men også som input til produktion af flerlagsglas. Derfor sker salg og distribution af sikkerheds- og flerlagsglas inden for byggebranchen hyppigt samtidig.
(88)
Det vil derfor være fejlagtigt at gå ud fra, at det relevante produktmarked udelukkende skal begrænses til termoruder, således som det konkluderes af konkurrenterne i deres bemærkninger.
(89)
Kommissionen henviser til, at alle tre ejere af e-glass fremstiller sikkerhedsglas (VSG og ESG) og flerlagsglas til byggesektoren, men ikke teknisk glas eller bilglas.
(90)
Konklusion: Kommissionen konkluderer, at det relevante produktmarked er et delmarked af trin 2-markedet, nemlig markedet for sikkerhedsglas (VSG og ESG) og flerlagsglas til byggebranchen med følgende Prodcom-koder: 26121230 (hærdet sikkerhedsglas, i.a.n.), 26121270 (lamineret glas, i.a.n.) og 26121330 (flerlagsisolationsglas).
(91)
I overensstemmelse med punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område i tilstrækkelig grad kan udskilles fra vilkårene i andre områder af EØS. Det relevante marked kan eventuelt betragtes som globalt.
(92)
Ifølge Tyskland antages det, at markedet for forarbejdet floatglas (trin 2) i lighed med markedet for rå floatglas (trin 1) omfatter hele EØS.
(93)
e-glass' konkurrenter anførte i deres bemærkninger, at markedet for forarbejdet glas (trin 2) er nationalt eller endog regionalt, da et større distributionsområde ikke er muligt på grund af de høje transportomkostninger.
(94)
Ifølge den dokumentation, der er fremlagt af Tyskland, er e-glass-aktionærernes kundegrundlag på det relevante marked, der er defineret i betragtning 85-90, større end et nationalt og regionalt marked og dækker forskellige EØS-områder (31).
(95)
Afsætningsmarkederne udgør koncentriske cirkler rundt omkring de forskellige produktionssteder, og trods forholdsvis høje transportomkostninger leveres forarbejdet glas over store afstande (32). Disse koncentriske cirkler overlapper hinanden og strækker sig over hele EØS. Desuden er der ikke inden for EØS-området forskellige standarder eller lovgivningsmæssige handelshindringer for forarbejdet glas (trin 2), og ca. 20 % af den tyske produktion indføres.
(96)
I overensstemmelse med tidligere fusions- og støttebeslutninger går Kommissionen ud fra, at markedet for forarbejdet glas (trin 2) i lighed med markedet for rå floatglas (trin 1) er hele EØS-markedet.
(97)
I støttesag Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG(2000) D/106264 af 17. august 2000 konkluderede Kommissionen, at markedet for VSG og coated glas, herunder isolationsglas, er hele EØS.
(98)
I betragtning 16 i fusionssag IV/M/1230, Glaverbel/PPG hedder det: »Hvad angår den almindelig samhandel i Pilkington-Techint/SIV lod Kommissionen den nøjagtige definition af det geografiske marked stå åben. Kommissionen henviste til, at de store producenter transporterer navnlig sølvbelagt glas og lamineret glas over store afstande. Derfor finder parterne, at der er et stærkt argument for ligeledes at definere disse markeder som hele EU-markedet. Parterne anfører, at denne konklusion også gælder for hærdet glas og termoruder, da alle store producenter som minimum er aktive på EU-markedet, og da markedsvilkårene i de forskellige medlemsstater er tilstrækkeligt homogene. Resultaterne af Kommissionens undersøgelse i denne sag har bekræftet, at markederne for sølvbelagt glas (spejle) og lamineret glas dækker hele EU. Resultaterne er ikke helt så entydige for de andre produktmarkeder i segmentet almindelig handel«.
(99)
En national afgrænsning af det geografiske marked for trin 2, som foreslået af Pilkington i deres bemærkninger, vil derfor være i strid med den erklæring, som virksomheden afgav som led i undersøgelsen af fusionssagen.
(100)
Konklusion: Kommissionen konkluderer, at det geografiske marked for forarbejdet glas (trin 2) i form af sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggebranchen dækker hele EØS. Kommissionen ser ingen anledning til at konkludere, at markedet for forarbejdet glas skal afgrænses på en anden måde end markedet for rå floatglas.
(101)
Kommissionen henviser til, at der ikke foreligger eller findes oplysninger om kapacitetsudnyttelsen på trin 2-markedet. De nødvendige taloplysninger om den (årlige) produktion og den (årlige) maksimale produktionskapacitet hos de fabrikker i EØS, der forarbejder rå floatglas til sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggeriet findes hverken hos Eurostat, forskningsinstitutter eller brancheforeninger inden for sektoren.
(102)
Ved bestemmelse af konkurrencefaktoren kan der derfor ikke, ifølge Kommissionen, tages hensyn til situationen vedrørende produktionskapacitet for forarbejdet glas i form af sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggebranchen.
(103)
Hvis der som nævnt i betragtning 80 ikke findes tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen kan Kommissionen ifølge punkt 3.4 i MSR 1998 benytte oplysningerne om det synlige forbrug til at bestemme, om investeringen finder sted på et vigende marked. Ifølge punkt 7.8 i MSR 1998 anses et produktmarked for vigende, hvis den gennemsnitlig årlige vækstrate i det synlige forbrug for det berørte produkt i de sidste fem år har ligget mere end 10 % under det årlige gennemsnit for fremstillingsindustrien i EØS som helhed, medmindre der er en stærk stigende tendens i den relative vækst i efterspørgslen efter produktet. Ved et absolut vigende marked forstås et marked, hvor den gennemsnitlige årlige vækst i forbruget i de sidste fem år har været negativ.
(104)
Kommissionen fremlægger følgende oplysninger vedrørende forbruget af rå floatglas i referenceperioden 1997-2002 (Kilde: COMEXT/Eurostat):
Markedet for forarbejdet floatglas (trin 2) i EUR
Prodcom
1997
2002
Gennemsnitlig årlig vækstrate (1997-2002)
26121230 (hærdet sikkerhedsglas, i.a.n.)
807 949.414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (lamineret sikkerhedsglas, i.a.n.)
717 692.284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (flerlagsisolationsglas)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
Tyskland fremlagde tal fra Industrieverband CPIV (34), hvoraf det fremgik, at markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas i referenceperioden 1997-2002 havde en vækstrate på 5,54 %. Disse tal blev omregnet til omsætningstal på basis af disponible prisinformationer fra støttemodtagere samt på basis af prisskøn. Det resulterer i en gennemsnitlig årlig vækstrate (i værdi) på 7,6 % i referenceperioden 1997-2002. Dette tal er i overensstemmelse med ovennævnte tal fra COMEXT/Eurostat.
(106)
Den årlige gennemsnitlige vækstrate i det synlige forbrug af alle relevante produkter (sikkerhedsglas i form af VSG og ESG samt flerlagsglas) både for hvert enkelt land men også for alle lande under ét (se tabellen ovenfor) overstiger (35) den gennemsnitlige årlige vækstrate inden for fremstillingsindustrien som helhed i EØS i samme tidsrum. Den var på 4,8 %.
(107)
Konklusion: Kommissionen konkluderer, at markedet for forarbejdet glas ifølge ovenstående definition ikke er et vigende marked, og at konkurrencefaktoren ifølge punkt 3.10.1, afsnit iv) i MSR 1998 skal fastsættes til 1,0.
(108)
Vurderingen af forarbejdningsmarkedet (trin 2) viser sammen med analysen af markedet for rå floatglas (trin 1), at disse markeder i referenceperioden 1997-2002 har udviklet sig i samme retning med en vækstrate, der ligger over den gennemsnitlige vækstrate inden for fremstillingsindustrien. Kommissionen henviser til, at konkurrencefaktoren for begge markeder (trin 1 og 2) er fastsat til 1 %, hvilket betyder, at konkurrencefaktoren for hele projektet ligeledes fastsættes til 1 % (36).
6.4.2. Kapitalintensitetsfaktoren
(109)
Vurderingen af kapitalintensitetsfaktoren, der er beskrevet i den oprindelige beslutning af 20. april 2004, blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. Nedenfor gengives derfor den vurdering, der er gennemført og beskrevet i beslutningen af 20. april 2004.
(110)
I overensstemmelse med MSR 1998 tilstræbes der med kapitalintensitetsfaktoren at opnå en tilpasning af den tilladte støtteintensitet til fordel for projekter, som effektivt og bedre bidrager til at nedbringe arbejdsløshed ved skabelse af et relativt større antal nye arbejdspladser eller bevarelse af eksisterende arbejdspladser.
(111)
Ifølge oplysningerne fra Tyskland bliver der med projektet skabt 186 faste nye arbejdspladser, der fordeler sig således:
Aktivitetsområde
Direkte arbejdspladser
Administration
3
Salg
4
Produktion - Ledelse
8
Produktion - Blanding/Glasskår
11
Produktion - Varmeområde (hot end)
27
Produktion - Bad/Nedkølingskammer (cold end)
31
Produktion - Tilskæring
1
Produktion - Lager/Forsendelse
44
Produktion - Kvalitet/Laboratorium
9
Tekniske tjenester
38
Uddannelsespladser
10
I alt
186
(112)
Disse skøn er baseret på en sammenligning med et andet anlæg i Sachsen-Anhalt, som på anmeldelsestidspunktet havde været i drift i mindst seks år, og som har en arbejdsstyrke på 187 ansatte (uden lærlinge) til en floatglas-produktion på [...]ton brutto om dagen. e-glass, der har en produktion på [...] ton brutto om dagen, vil disponere over et lidt mindre antal arbejdspladser, da visse områder (vagt/sikkerhed) udliciteres, og da virksomheden endvidere benytter den mest moderne teknologi. Kommissionen anser disse oplysninger for plausible.
(113)
De støtteberettigede investeringsomkostninger på 121 mio. EUR og skabelse af 186 arbejdspladser svarer til en værdi på 650 538 EUR pr. arbejdsplads. Ifølge punkt 3.10.2 i MSR 1998 skal kapitalintensitetsfaktoren derfor fastsættes til 0,8.
6.4.3. Regionalvirkningsindikatoren
(114)
Den undersøgelse af regionalvirkningsindikatoren, der blev redegjort for i den oprindelige beslutning af 20. april 2004, blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. Nedenfor gengives derfor vurderingen fra beslutningen af 20. april 2004.
(115)
Med regionalvirkningsindikatoren tages der hensyn til de gavnlige økonomiske virkninger, en ny investering har for den støtteberettigede region. Jobskabelse kan efter Kommissionens opfattelse betragtes som indikator for et investeringsprojekts bidrag til den regionale udvikling. Kapitalintensive investeringer kan indirekte bidrage til jobskabelse i det egentlige eller et tilstødende støtteberettiget område. Der tænkes i den forbindelse her på de arbejdspladser, der skabes direkte gennem projektet eller hos direkte leverandører og kunder.
(116)
Projektet bidrager indirekte til skabelse af arbejdspladser inden for følgende aktivitetsområder:
Aktivitetsområde
Indirekte arbejdspladser (hævdet)
Tilsigtet (37)
Skal anerkendes
Råvareproduktion - Soda
24
24
24
Råvareproduktion - Sand
10
8
8
Råvareproduktion - Dolomit
2
2
2
Råvareproduktion - Kalk
2
2
2
Råvareproduktion - Glasskår
20
15
15
Råvaretransport - Sand, kalk og soda
29
29
29
Råvaretransport - Resten
8
8
8
Transport af floatglas
81
81
81
Videreforarbejdning (små virksomheder)
30
6
6
Drift og vedligeholdelse af forsyningsanlæg - Kvælstof, brint
5
-
5
Drift og vedligeholdelse af forsyningsanlæg - El, naturgas (offentlige værker)
3
-
3
Bortskaffelse af affald
12
12
12
Emballageproducenter
28
28
28
Service, reservedele, vedligeholdelse, reparation (maskiner, produktionsanlæg, kraner, pumper, varme-, udluftnings-, sanitetsanlæg, elektronik, airconditioning, transport, køretøjer)
60
60
60
Permanente malerarbejder
1
-
1
Eftersyn/Vedligeholdelse af computere, kommunikations- og tv-teknik
8
8
8
Rengøring
5
-
5
Rengøring/Vedligeholdelse af eksterne faciliteter, vinter
6
5
5
Vagttjeneste/Sikkerhed
12
7
7
Kantine
2
2
2
Leverandører af reservedele og andre dele
10
-
0
I alt
358
297
311
(117)
Med hensyn til de områder, for hvilke de kontaktede virksomheder fremlagde hensigtserklæringer, anerkender Kommissionen de heri anførte tal (i alt 297 arbejdspladser).
(118)
For 24 andre jobs foreligger der ikke nogen hensigtserklæringer. De forklaringer og tal, der er fremlagt af Tyskland for disse jobs, forekommer imidlertid overbevisende. Der er kun tvivl med hensyn til området »leverandører af reservedele og andre dele«. De hertil afsatte 10 arbejdspladser forekommer Kommissionen at være alt for højt sat, fordi reservedelsleverancerne i vidt omfang må anses for at være omfattet af de 60 arbejdspladser inden for »service, reservedele, vedligeholdelse, reparation«. Derfor tager Kommissionen kun hensyn til 14 af de i alt 24 arbejdspladser i hensigtserklæringerne, hvilket resulterer i, at der kan anerkendes et samlet antal på 311 indirekte arbejdspladser.
(119)
Kommissionen konkluderer derfor, at der i sammenligning med de skabte 186 direkte arbejdspladser vil være en kraftig stigning i skabte indirekte arbejdspladser (over 100 %). Ifølge punkt 3.10.3, nr. i), i MSR 1998 er regionalvirkningsindikatoren derfor 1,5 %.
6.4.4. Tilladt støtteintensitet
(120)
På baggrund af det ovenfor anførte og på basis af oplysningerne fra Tyskland lyder formlen for beregning af dette projekts støtteintensitet ifølge MSR 1998: 35 % brutto × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % brutto, begrænset af det regionale støtteloft på 35 % brutto.
(121)
Støtteintensiteten på op til 35 % brutto af de støtteberettigede investeringsomkostninger, som Tyskland påtænker at yde e-glass, er derfor forenelig med den tilladte støtteintensitet, der er beregnet på grundlag af MSR 1998.
7. KONKLUSION
(122)
Den anmeldte støtteintensitet på op til 35 % brutto, som Tyskland påtænker at yde e-glass AG, opfylder betingelserne for at kunne betragtes som forenelig med de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (1998) -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den beslutning, der blev truffet den 20. april 2004 i sag N 611/2003, ophæves.
Artikel 2
Den statsstøtte på op til 35 % brutto af de støtteberettigede omkostninger til e-glass, som Tyskland anmeldte den 15. december 2003, er forenelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).
Artikel 3
Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2006.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2006
o státní podpoře C 12/05 (ex N 611/03), kterou hodlá Německo poskytnout společnosti e-glass AG
(oznámeno pod číslem K(2006) 6587)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2007/656/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na nařízení Rady (ES) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (1), zejména s ohledem na článek 9 uvedeného nařízení,
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na jejich stanoviska,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 15. prosince 2003, který byl zaregistrován dne 18. prosince 2003, oznámilo Německo Komisi plánovanou investiční podporu ve prospěch společnosti e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) čímž splnilo oznamovací povinnost ohledně velkých jednotlivých projektů ve víceodvětvovém rámci regionální podpory pro velké investiční projekty z roku 1998 (dále jen „VOR 1998“) (3). Komise si dne 23. ledna a 27. února 2004 vyžádala doplňující informace. Německo podalo požadované informace dopisem ze dne 13. února 2004 zaregistrovaným téhož data a dopisem ze dne 4. března 2004 zaregistrovaným téhož data.
(2)
Dne 20. dubna 2004 schválila Komise pod spisovou značkou C (2004) 1350 v konečném znění míru podpory oznámenou podle VOR 1998 ve prospěch společnosti e-glass AG.
(3)
Dopisem ze dne 25. října 2004, který byl zaregistrován dne 26. října 2004 sdělilo Německo Komisi, že část informací o vlastnících společnosti e-glass AG obsažených v původním oznámení byla nesprávná, a požádalo Komisi o změnu rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(4)
Dopisem ze dne 8. února 2005, který byl zaregistrován dne 9. února 2005, předalo Německo doplňující informace.
(5)
Dopisem pod spisovou značnou D/51447 ze dne 24. února 2005 poskytla Komise Německu příležitost předložit stanovisko k záměru Komise zrušit rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 a zahájit formální vyšetřovací řízení. Německo předložilo své stanovisko dopisem ze dne 4. března 2005, který byl zaregistrován dne 8. března 2005.
(6)
Dopisem ze dne 20. dubna 2005, pod spisovou značkou C(2005) 1114 v konečném znění, informovala Komise Německo, že rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory ve prospěch společnosti e-glass AG. Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(7)
Německo předložilo své stanovisko dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaregistrován dne 9. června 2005.
(8)
Komise obdržela stanovisko zainteresovaných stran dopisem ze dne 3. října 2005, který byl zaregistrován dne 4. října 2005, dopisem ze dne 7. října 2005, který byl zaregistrován dne 10. října 2005 a dopisem ze dne 10. října 2005, který byl zaregistrován téhož data. Komise předala stanovisko Německu a poskytla mu možnost se k němu vyjádřit. Německo předalo své stanovisko dopisem ze dne 22. listopadu 2005, které bylo zaregistrováno dne 25. listopadu 2005.
2. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
(9)
Německo zamýšlí udělit regionální investiční podporu akciové společnosti e-glass AG (dále jen „e-glass“) na zřízení nové výrobny plaveného skla pro další zpracování v Sasku-Anhaltsku.
2.1 Příjemce a změna vlastnické struktury
(10)
Předmětem podnikání společnosti e-glass je podle zápisu v rejstříku „výroba, zušlechťování a prodej plochého skla všeho druhu“.
(11)
Dne 15. prosince 2003 byla oznámena tato struktura podílů:
-
Luxfinpart S.A., Lucembursko s podílem [...] (5) %,
-
Semco Glaskooperation GmbH („Semco“), Německo s podílem [...],
-
Advokát Heckmann s podílem [...] jakožto svěřenský správce německého podniku („zřizovatel svěřenství“).
V případě společnosti Luxfinpart S.A. založené v roce 1997 se jedná o investiční společnost, pro niž se oznámený záměr jevil v okamžiku oznámení jako čistá finanční investice.
V případě společnosti Semco založené v roce 1997 se jedná o dalšího zpracovatele plaveného skla. Společníky jsou subjekty Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG a Hermann Schüler GmbH & Co. KG, každý s podílem [...].
Zřizovatelem svěřenství je [...], který provádí další zpracování a čeření skla a plaveného skla. Podíly zřizovatele svěřenství na společnosti se nacházejí v [...] a ve vlastnictví [...].
(12)
Dopisem ze dne 25. října 2004 upozornilo Německo Komisi na to, že oznámení obsahuje nesprávné údaje o jednom z vlastníků společnosti e-glass a o jeho činnosti na trhu s plaveným sklem (6).
(13)
Dopisem ze dne 8. února informovalo Německo Komisi o změně vlastnické struktury společnosti e-glass, která je účinná od 21. prosince 2004. Komisi bylo sděleno, že společnost Luxfinpart S.A. prodala své podíly společnosti Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Německo („Trösch“). Trösch kromě toho zakoupil [...], takže jeho podíl ve společnosti e-glass činí [...] .
(14)
Trösch je německá holdingová společnost skupiny Trösch, jejíž sídlo se nachází v Bernu ve Švýcarsku. Trösch je většinovým společníkem společností Euroglas S.A., Hombourg (Francie) a Euroglas GmbH, Haldensleben (Německo). Skupina Trösch vyrábí plavené sklo a vyvíjí rovněž činnost v oboru zpracování plaveného skla.
(15)
Advokát Heckmann, který působí jako zřizovatel svěřenství německého podniku, převedl s účinkem od 21. prosince 2004 své podíly na společnost AD Augento GmbH, Stuttgart (Německo) („AD-GmbH“). [...] (7).
(16)
Po transakci ze dne 21. prosince 2004 má vlastnická struktura společnosti e-glass následující podobu:
-
Trösch
[...] %
-
[...]
[...] %
-
Třetí vlastník (držbu podílů má v rámci svěřenského vztahu společnost AD-GmbH)
[...] %
2.2 Záměr
(17)
Záměr je prováděn v obci Sülzetal-Osterweddingen v podporované oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. Maximální regionální míra hrubé podpory činí 28 % nebo ve výjimečných případech 35 % pro velké podniky (8). Počátkem investičních projektů byl 15. duben 2003, termínem dokončení měl být 31. prosinec 2005. Žádost o podporu byla podána před počátkem realizace záměru.
(18)
Záměrem byla stavba nového závodu na výrobu plaveného skla pro další zpracování. Plavené sklo je zdaleka nejobvyklejším druhem plochého skla; dalšími druhy plochého skla jsou např. lité sklo, zrcadlové sklo a tabulové sklo (angl. „sheet glass“). Na plavené sklo připadá v celosvětovém měřítku podíl více než 80 % celkové výroby plochého skla (9). V EHP převyšuje podíl plaveného sklo s největší pravděpodobností významně hodnotu 80 %. Trh plaveného skla se obecně dělí na dva stupně: výrobu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) a zpracování plaveného skla (stupeň 2).
(19)
Pro výrobu surového plaveného skla se nejprve vyrobí nekonečný skleněný pás, přičemž sklovina vtéká na vrstvu roztaveného cínu. Tím se docílí naprosto rovných povrchů skleněných tabulí. Po vychlazení se sklo nařeže a je připraveno k expedici. Surové plavené sklo se zpravidla dále zpracovává (zušlechťuje) a používá se všude tam, kde je zapotřebí plochého skla, zejména ve stavebnictví a při výrobě vozidel.
(20)
Nový závod bude první výrobnou plochého skla společnosti e-glass. Výroba měla být zahájena v [...] a v [...] měl být závod schopen plné produkce. Po ukončení zahajovací fáze [...] má předpokládaná roční kapacita činit přibližně [...] tun (brutto) plaveného skla pro další zpracování.
(21)
Způsobilé náklady projektu činí 121 milionů EUR a lze je rozdělit takto:
Položka
Způsobilé náklady v eurech
Pozemky
[...]
Budovy
[...]
Vnější zařízení
[...]
Stroje a zařízení
[...]
Nehmotné statky (Software)
[...]
Celkem
121 000 000
(22)
Podle oznámení projekt přímo přispěje k vytvoření 186 pracovních míst včetně 10 pracovních míst pro osoby v učebním poměru. Kromě toho se očekává, že v podporovaném regionu samotném a v regionech, které s ním hraničí, nepřímo vznikne 358 pracovních míst (na úrovni NUTS II).
2.3 Míra podpory
(23)
Německo zažádalo o schválení plánované podpory s hrubou mírou dosahující až 35 % celkových způsobilých nákladů ve výši 121 milionů EUR.
2.4 Opatření podpory
(24)
Podpora ve prospěch společnosti e-glass zahrnuje
-
investiční příspěvek na základě rámcového plánu společného úkolu Spolku a spolkových zemí „Zlepšení regionální hospodářské struktury“ ve spojení s 32. rámcovým plánem Spolku a spolkových zemí. Příslušná ustanovení 32. rámcového plánu společného úkolu jsou stejná jako ustanovení předchozího, 31. ámcového plánu společného úkolu, který Komise schválila do konce roku 2006 (10),
-
investiční příplatek na základě zákona o investičních příplatcích z roku 1999, který byl Komisí schválen pro výrobu nebo nákup investičního majetku hodnot, pokud byly realizovány před rokem 2005 a ve spojení s určitým investičním záměrem (11). Německo si vyhradilo užití možné následné úpravy k doplnění zákona o investičních příspěvcích z roku 1999,
-
ručení za bankovní úvěr na základě úpravy podpor schválené v roce 1991 (12).
(25)
Německo potvrdilo, že byly dodrženy podmínky schválené mapy regionální podpory a výše zmíněných schválených úprav podpor (13).
3. ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
3.1 Nesprávné údaje
(26)
Dopisem ze dne 25. října 2004 informovalo Německo Komisi, že některé údaje podané v původním oznámení o vlastnících společnosti e-glass byly nesprávné. Německo a obchodní vedení společnosti e-glass tvrdí, že si toho nebyly vědomy až do okamžiku, kdy Komise vydala své rozhodnutí.
(27)
Nové informace se týkají jednoho z vlastníků společnosti e-glass (Luxfinpart S.A.) a jeho činnosti na zpracovatelském trhu (stupeň 2). V původním oznámení byly uvedeni tři vlastníci, z nichž dva již byli činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2), zatímco třetí vlastník byl považován pouze za investora (Luxfinpart S.A.), který nevyvíjí činnost na trhu výroby plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) ani na zpracovatelském trhu (stupeň 2). Podle správných informací podaných Německem dopisem ze dne 25. října 2004 byli všichni tři vlastníci společnosti e-glass v okamžiku oznámení činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2).
(28)
Od března 2003 udržovala společnost Luxfinpart S.A. obchodní vztahy se společností [...]. [...] podniká v oblasti zpracování plaveného skla (stupeň 2). Společnost [...] nesla hospodářské riziko podílu společnosti Luxfinpart ve společnosti e-glass. Zároveň se [...] smluvně zavázala odebrat [...] % objemu výroby společnosti e-glass.
3.2 Důsledky nesprávných informací pro posouzení
(29)
V původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 byl trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) definován jako relevantní. Třebaže dva ze tří vlastníků společnosti e-glass byli činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2), předalo Německo důkazní prostředky, jež Komisi umožnily závěr, že se analýza může omezit na trh stupně 1.
(30)
Komise měla k dispozici kopie návrhů smluv mezi společností e-glass a jistým nezávislým odběratelem. Ze smlouvy s nezávislým odběratelem vyplývalo, že pro něj platí tytéž podmínky a modality jako pro vlastníky - odběratele. Proto byl nasnadě závěr, že s vlastníky - odběrateli a dalšími odběrateli činnými na následném trhu bylo nakládáno stejně, takže by podpora neměla žádný vliv na zpracovatelské trhy a Komise by nemusela zahrnout zpracovatelský trh (stupeň 2) do definice relevantního trhu. Dále byla uplatněna premisa, že trhy výroby (stupeň 1) a zpracování (stupeň 2) procházejí týmž vývojem, neboť plavené sklo je nejdůležitějším polotovarem pro zpracovatelský trh.
(31)
Informace předložené Německem dne 25. října 2004 však ukázaly, že výše zmíněná smlouva nebyla oproti informaci obsažené v oznámení uzavřena s nezávislým odběratelem, nýbrž se subjektem, který byl v okamžiku oznámení jedním z nepřímých vlastníků společnosti e-glass, totiž se společností [...], která vyvíjí podnikatelskou činnost v oblasti zpracování plaveného skla (stupeň 2).
Proto již nebyl udržitelný závěr, že by podpora na zpracovatelský trh (stupeň 2) neúčinkovala narušujícím způsobem, a že by tudíž Komise nemusila přihlédnout k vývoji na zpracovatelském trhu. Z nových informací vyplývá, že Komise musí při posouzení slučitelnosti opatření podpory brát v úvahu zpracovatelský trh (stupeň 2) .
(32)
Jelikož nesprávné informace ovlivnily základ pro vymezení relevantního trhu, popřípadě relevantních trhů, a tudíž měly vliv na faktor hospodářské soutěže a v konečném důsledku i na přípustnou maximální míru podpory podle VOR 1998, je třeba nesprávné informace považovat za rozhodující činitel pro rozhodnutí ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999.
(33)
Podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 „Komise může poté, co poskytla dotyčnému členskému státu příležitost předložit své připomínky, zrušit […] rozhodnutí, pokud bylo založeno na nesprávných informacích, které byly rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí. Před zrušením rozhodnutí a přijetím nového rozhodnutí zahájí Komise formální vyšetřovací řízení podle čl. 4 odst. 4 […].“
(34)
Před zrušením původního rozhodnutí, které spočívalo na nesprávných informacích, jež představovaly rozhodující faktor pro rozhodnutí, a před vydáním nového rozhodnutí zahájila Komise - podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 - dne 20. dubna 2005 formální vyšetřovací řízení.
4. STANOVISKO ZAINTERESOVANÝCH STRAN
(35)
Po výzvě k předložení stanoviska podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES obdržela Komise stanoviska od tří soutěžitelů.
(36)
První zainteresovaná strana, Společnost Saint-Gobain, zastává názor, že Komise nesmí nechat bez povšimnutí vývoj na trhu, který jí byl znám v okamžiku vydání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory podle článku 87 Smlouvy o ES a podle VOR 1998. Komise tudíž nesmí v tomto formálním vyšetřovacím řízení založit své posouzení pouze na středním ročním přírůstku viditelné spotřeby v období let 1997 až 2002. Podle názoru společnosti Saint-Gobain musí Komise vzhledem k nesprávným informacím obsaženým v oznámení vzít nyní za základ období let 1999 až 2004 jakožto relevantní období pro zjištění míry podpory.
(37)
Podle společnosti Saint-Gobain byl střední přírůstek viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování v posledních pěti letech negativní (1999-2004: -0,62 %) a tudíž je nutno tento trh definovat jako „trh, který se absolutně zmenšuje“ ve smyslu bodu 7.8 VOR 1998.
(38)
Společnost Saint-Gobain zastávala dále názor, že Komise - již při vydání rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 - měla vzít nutně v úvahu prognózy růstu, zejména proto, že naznačovaly významnou změnu středního přírůstku viditelné spotřeby. Společnost Saint-Gobain upozorňuje, že Komise sama požaduje od oznamujícího členského státu odhady a prognózy vývoje viditelné spotřeby daného produktu za tři účetní období následující po oznámení (srov. bod 5.4.2. části 5 přílohy VOR 1998).
(39)
Podle společnosti Saint-Gobain by měl relevantní trh zahrnout trh zpracovaného skla (stupeň 2). V této věci však je relevantní jen část celkového trhu zpracovaného skla. Společnost Saint-Gobain nejprve rozlišuje mezi trhy automobilového skla a běžného skla (stavební sklo), neboť podle jejího názoru se technologie výroby automobilového skla, jakož i zákaznická základna a způsob marketingu a prodeje automobilového skla zásadně liší od technologie, zákaznické základny a způsobu marketingu a prodeje skla užívaného ve stavebnictví. Tento podnik pak dále rozděluje odvětví stavebního skla na čtyři zvláštní trhy: i) tabule izolačního skla (dvojí a vícenásobné zasklení), ii) tvrzené sklo (bezpečnostní sklo) iii) vrstvené (lepené) sklo (bezpečnostní sklo) a iv) stříbřené sklo (zrcadla). Jelikož sklo ke zhotovování tabulí izolačního skla (dvojí zasklení) představuje z kvantitativního hlediska zhruba 80 % spotřeby plaveného skla v běžném obchodě (bez automobilových aplikací) je podle názoru společnosti Saint-Gobain trh tabulí izolačního skla v dané věci primárním relevantním trhem.
(40)
Ohledně zeměpisného rozšíření uvedených trhů argumentuje společnost Saint-Gobain, že trhy stříbřeného skla (zrcadla) a vrstveného (lepeného) je třeba pokládat za trhy zahrnující celé Společenství. Pro trhy ostatních výrobků, zejména tvrzeného skla a tabulí izolačního skla zřejmě neexistují jasné indikátory existence trhu přítomného v celé EU. Podle všeho se u odpovídajících trhů jedná spíše o národní nebo dokonce regionální trhy, což v podstatě vyplývá z vyšších dopravních nákladů. Při současných cenách dvojitých tabulí nedovolují vysoké dopravní náklady dopravu na větší vzdálenosti a - pokud je to společnosti Saint-Gobain známo - všichni výrobci dodávají odběratelům tabule izolačního skla do vzdálenosti zhruba 250 km až 300 km od výrobního závodu. Proto by se mělo podle společnosti Saint-Gobain vycházet u tabulí izolačního skla z národních, popřípadě i z regionálních trhů.
(41)
Společnost Saint-Gobain se vyjadřuje i k hodnocení odhadovaného počtu nových pracovních míst vytvořených díky daným investicím. Společnost Saint-Gobain poukazuje na to, že plánovaný závod na výrobu plaveného skla v Osterweddingen leží ve vzdálenosti 40 km od již existujícího závodu na výrobu plaveného skla, jejž provozuje Euroglas. Jedním ze tří vlastníků podílů ve společnosti Euroglas je společnost Trösch. Díky možným synergiím mezi těmito dvěma výrobními závody a vzhledem ke skutečnosti, že je nový závod společnosti e-glass vybaven nejmodernější technikou, bude společnost e-glass podle výpovědi společnosti Saint-Gobain potřebovat pro svůj závod pravděpodobně méně než 120 pracovníků (včetně osob v učebním poměru).
(42)
Druhá zainteresovaná strana, […] (14), předložila aktualizované číselné údaje ohledně trhu plaveného skla pro další zpracování (Společenství, objem a hodnota), jež Komise použila ve svém rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004. Dále byl vysloven názor, že Komise musí brát zřetel na situaci na německém trhu. Předkládá proto údaje o objemu a hodnotě celkové spotřeby plaveného skla pro další zpracování v Německu (2001-2004).
(43)
Druhá zainteresovaná strana dále poznamenává, že je mimořádně obtížné získat aktuální čísla o objemu a hodnotě celkové spotřeby plaveného skla pro další zpracování v e Společenství, že však tato čísla odrážejí trend v odvětví plaveného skla pro další zpracování. Zdůrazňuje, že trend reflektovaný údaji o odvětví plaveného skla pro další zpracování odpovídá trendu na trhu zpracovaného skla, jelikož je plavené sklo pro další zpracování bez výjimky dále zpracováváno a kolísání mezi vývozem a dovozem zpracovaného skla ze Společenství a do Společenství lze pominout.
(44)
Druhá zainteresovaná strana se vyjadřuje též k tomu, jak Komise vyhodnotila faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“. Za prvé tvrdí, že bylo stavbou srovnatelného výrobního závodu na výrobu plaveného skla společnosti Trösch v Hombourgu ve Francii vytvořeno 168 nových pracovních míst. Za druhé poznamenává, že společnost Trösch poskytuje společnosti e-glass administrativní, technickou, obchodní a jinou pomoc a může podpořit vedení závodu a nabídnout školení. Z tohoto důvodu bude počet nových pracovních míst v rámci záměru společnosti e-glass dokonce nižší než 168.
(45)
Třetí zainteresovaná strana, společnost Pilkington, zaujímá stanovisko k referenčnímu období, jež musí být zohledněno při výpočtu faktoru hospodářské soutěže. Podle jejího názoru Komise nyní nepokračuje v původním šetření, nýbrž provádí nové šetření. Komise je zároveň povinna vzít v úvahu nejnovější údaje, jež jsou k dispozici. Proto je třeba vzít za základ vyhodnocení pětileté období od roku 1999 do roku 2004.
(46)
Společnost Pilkington dále tvrdí, že relevantním trhem výrobků je trh zpracovaného skla pro běžný obchod, nikoli pro automobilové aplikace. Na tento trh připadá zdaleka největší podíl izolačního tabulového skla. Podle společnosti Pilkington nezahrnuje zeměpisné rozšíření relevantního trhu zpracovaného skla (stupeň 2) celé Společenství, nýbrž jen Německo (případně nanejvýše Německo a bezprostředně sousedící oblasti).
5. STANOVISKO NĚMECKA
(47)
Německo zaujalo dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaregistrován dne 9. června 2005, stanovisko k rozhodnutí o zahájení řízení.
(48)
Ohledně časového období relevantního pro analýzu sdílí Německo stanovisko Komise obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005, že je třeba zohlednit údaje z období let 1997 až 2002 jelikož se jedná o nejnovější údaje, jež byly k dispozici k okamžiku oznámení.
(49)
Německo navrhuje rozdělit trh stupně 2 na trh bezpečnostního skla (ESG a VSG), trh vícevrstvého sklo a trh technického skla. Bezpečnostní sklo (ESG a VSG) se užívá v automobilovém průmyslu i ve stavebnictví, vícevrstvé sklo se oproti tomu užívá převážně jen ve stavebnictví. Jelikož všichni tři vlastníci podílů ve společnosti e-glass vyrábějí bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, měly by být za relevantní trhy považovány jen tyto dílčí trhy. Německo dále předkládá informace o zastupitelnosti těchto výrobků na straně nabídky.
(50)
Podle názoru Německa zahrnuje trh stupně 2 pro bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo celé území EHP. Navíc předkládá informace o pozitivním vývoji těchto trhů za léta 1997 až 2002.
(51)
Dopisem ze dne 22. listopadu 2005, který byl zaregistrován dne 25. listopadu 2005, předložilo Německo stanovisko k reakcím soutěžitelů společnosti e-glass. Zdůrazňuje, že je třeba zachovat referenční období 1997-2002, neboť lze zohlednit pouze informace, jež byly známy k okamžiku oznámení. Zahájením formálního vyšetřovacího řízení pokračuje dle jeho názoru Komise v posuzování, jež bylo zahájeno po oznámení v prosinci 2003.
(52)
Německo předložilo určité informace o vývoji trhu plaveného skla pro další zpracování v letech 2003 a 2004, z nichž vyplývá, že se jednalo o vývoj pozitivní. Ukazují též, že nejvýznamnější výrobci plaveného skla plánují zvýšení svých výrobních kapacit, což je důkazem pro dobré vyhlídky na tomto trhu.
(53)
Ohledně trhu zpracovaného skla (stupeň 2) zastává Německo i nadále stanovisko, že tento trh nemá být zahrnut do analýzy. Německo tvrdí, že velmi významný podíl plaveného skla pro další zpracování je prodáván přímo na trhu a že vlastníci podílů ve společnosti e-glass budou nabízet plavené sklo pro další zpracování za běžné tržní ceny. Podpora se tudíž nijak neprojeví na trhu stupně 2.
(54)
Co se týče vymezení relevantního trhu, vznáší Německo námitky proti názoru, že je relevantní pouze trh vícevrstvého skla a zdůrazňuje, že relevantní trh zaujímá celé území EHP a měl by zahrnovat jak trh bezpečnostního skla (ESG a VSG), tak i trh vícevrstvého skla.
(55)
Německo předkládá kromě toho informace o dopravních nákladech na plavené sklo pro další zpracování a na zpracované plavené sklo. Procentní podíl plaveného skla pro další zpracování na dopravních nákladech je vyšší než podíl zpracovaného skla, neboť zpracované sklo je dražší. To svědčí pro definici trhu zahrnující celé území EHP. Německo kromě toho tvrdí, že se oblasti odbytu zpracovaného skla v EHP překrývají, což připouští závěr, že tento trh zaujímá celé území EHP.
(56)
Německo zaujímá stanovisko k tvrzení soutěžitele, že je nutno upravit faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“, jelikož společnost Trösch může využívat synergií mezi výrobním závodem společnosti e-glass a dalšími závody skupiny podniků v regionu. V podrobnějším rozboru argumentuje Německo, že není možné vytvořit takovéto synergie, jelikož je společnost Trösch pouze jedním ze tří vlastníků podílů, kteří jsou soutěžiteli na trhu zpracovaného skla. Dále předkládá správné odhadované hodnoty počtu pracovníků a zdůrazňuje, že porovnání jednotlivých závodů způsobem, jakým to činí soutěžitelé, je nevhodné a může vést k nesprávným závěrům.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1 Předběžné poznámky
(57)
Dne 20. dubna 2004 schválila Komise podporu ve prospěch společnosti e-glass ve výši oznámené dne 15. prosince 2003 Německem . Jelikož Německo po vydání rozhodnutí sdělilo, že původní oznámení obsahovalo určité nesprávné informace, rozhodla Komise dne 20. dubna 2005 zahájit vzhledem ke zrušení původního rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 formální vyšetřovací řízení a vydat rozhodnutí nové.
(58)
Rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 obsahuje úplné posouzení uvedeného oznámení. Zmíněné posouzení bylo převzato do tohoto rozhodnutí s výjimkou oněch částí, jež musí být na základě informací předaných Německem dne 25. října 2004 opraveny a byly předmětem rozhodnutí ze dne 20. dubna 2005 o zahájení řízení.
(59)
Německo oznámilo podporu ve prospěch společnosti e-glass dne 15. prosince 2003; toto oznámení bylo zaregistrováno dne 18. prosince 2003. Podle bodu 40 víceodvětvového rámce regionální podpory pro velké investiční projekty z roku 2002 (15) (VOR 2002) se záměry posuzují podle kriterií platných k okamžiku oznámení: „…, platí víceodvětvový rámec podpory od 1. ledna 2004. Platný víceodvětvovový rámec podpory je použitelný do 31. prosince 2003. Oznámení, které Komise zaregistrovala před 1. lednem 2004, jsou však posuzována podle kritérií platných v okamžiku oznámení.“ Posouzení podpory ve prospěch společnosti e-glass se proto provádí podle kritérií stanovených v VOR 1998.
(60)
K tomuto posouzení se použijí fakta, číselné údaje a skutkový stav k okamžiku oznámení dne 15. prosince 2003.
(61)
Komise musí rozhodnout ex-ante na základě prognóz a odhadu údajů pro daný trh. Ani členský stát nemá pro rozhodnutí o podpoře k dispozici jiné informace než fakta, číselné údaje a skutkové stavy existující k okamžiku oznámení. Výše podpory nebudou později upravovány, pokud číselné údaje ex post po několika letech ukáží, že se trh například vyvíjel jinak. V dané věci musí sice Komise vydat rozhodnutí dva a půl roku po původním oznámení, její posouzení se však opírá o skutečnosti a skutkové stavy existující k okamžiku oznámení.
(62)
Referenčním obdobím v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 bylo období let 1997 až 2002. Soutěžitelé společnosti e-glass uplatnili názor, že musí být za základ pro analýzu vzato jiné referenční období, aby se zohlednily novější údaje, jež jsou již k dispozici. Jelikož mezi původním a nynějším oznámením uplynula určitá doba, mohly se skutkové stavy změnit, mohlo dojít k určitému vývoji trhů a příslušná fakta jsou jiná než fakta původně předpokládaná. Z uvedených důvodů nemůže Komise tento vývoj ve svém posouzení zohlednit.
6.2 Existence podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES
(63)
U daného opatření se jedná státní podporu nebo podporu poskytnutou z veřejných prostředků ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (viz část 2.4. tohoto rozhodnutí). Podpora skýtá společnosti e-glass výhodu, protože by jinak tento podnik musil veškeré investice financovat z vlastních prostředků. Jelikož jsou značná množství plaveného skla dodávána do zahraničí, existuje na trhu s plaveným sklem přeshraniční obchod. Tím v určitých případech zkreslují finanční výhody poskytnuté daným podnikům hospodářskou soutěž způsobem, jenž může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Komise tudíž dospěla v tomto posouzení k závěru, že oznámené opatření podpory poskytnuté společnosti e-glass představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
6.3 Oznamovací povinnost
(64)
Jelikož jsou naplněny kumulativní podmínky bodu 2.1 čísla i) VOR 1998, platí pro záměr podpory oznamovací povinnost a musí být zjištěna přípustná maximální míra podpory v souladu s ustanoveními VOR 1998. Komise poukazuje na to, že podpora spočívá na třech režimech regionální podpory, jež již Komise schválila. Nejedná se tudíž o takzvanou podporu ad-hoc ve smyslu bodu 2 pokynů o státních podporách s regionálními cíli (16), jejíž zásadní slučitelnost se slučitelným trhem musí být přezkoumána zvlášť. Přezkumná povinnost Komise se omezuje spíše na slučitelnost hrubé míry podpory ve výši 35 %, o níž bylo zažádáno, podle kriterií VOR 1998.
6.4 Posouzení na základě VOR 1998
(65)
Maximální přípustnou míru podpory podle VOR 1998 pro daný záměr je třeba zjistit na základě přípustné regionální maximální míry podpory, která platí k okamžiku oznámení podpory pro danou podporovanou oblast.
(66)
Pro Sülzetal-Osterweddingen, sídlo společnosti e-glass, činí maximální hrubá míra regionální podpory pro velké podniky přibližně 28 %. Jsou-li však kumulativně splněny určité podmínky, může být maximální hrubá míra podpory zvýšena na 35 %. Na návrh spolkové země může být se souhlasem Společného programu spolkové vlády a spolkových zemí „Zlepšování regionálních hospodářských struktur“ (podvýbor SP) v odůvodněných výjimečných případech poskytnuta vyšší míra podpory pro strukturálně zvláště účinná opatření ve prospěch sídel určitých podniků. Podle informací předaných Německem jsou tyto podmínky splněny, neboť podvýbor SP vyhověl návrhu Saska-Anhaltska dne 23. července 2003 (17).
(67)
Z tohoto důvodu platí v tomto případě regionální hrubá maximální míra podpory ve výši 35 %. K výpočtu přípustné maximální míry podpory pro daný záměr je nutno tuto maximální míru podpory opravit podle ustanovení VOR 1998 o různé hodnoty, které vyplývají z užití tří faktorů hodnocení, a to faktoru hospodářské soutěže (T), který zohledňuje situaci na relevantním trhu daného výrobku, faktoru „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ (I) a faktoru „regionální účinek“ (M).
6.4.1 Faktor hospodářské soutěže
(68)
Schválení podpory podnikům v odvětvích hospodářství s nadměrnou strukturální kapacitou v sobě skrývá zvláštní nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Ke zjištění faktoru hospodářské soutěže musí tudíž Komise prozkoumat, zda bude plánovaný záměr prováděn v odvětví nebo dílčím odvětví hospodářství, v němž existuje nadměrná strukturální kapacita.
(69)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní trh výrobku výrobky investičních projektů a ty výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních zařízení) považovány za jejich rovnocennou náhradu a/nebo rovnocennou službu.
(70)
Plavené sklo je daleko nejběžnější druh plochého skla; Jelikož plavené sklo nemůže být z důvodu specifického výrobního postupu a vlastností tohoto výrobku nahrazeno na straně nabídky ani poptávky jinými druhy plochého skla (např. tabulovým sklem, vzorovaným sklem, zrcadlovým sklem), je třeba trh plaveného skla považovat za samostatný trh výrobku (18). Tento trh výrobku se dále dělí na dva stupně, které je třeba posoudit zvlášť: výrobu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) na straně jedné a další zpracování plaveného skla (stupeň 2) na straně druhé (19).
(71)
Analýza v rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2004 vedla k závěru, že v tomto zvláštním případě je nutno posoudit pouze trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) (20). V důsledku nesprávné informace o vlastnických poměrech nelze tento závěr přijmout, takže je nutno zahrnout zpracovatelský trhu (stupeň 2) do definice relevantních trhů, jelikož by podpora na tomto stupni mohla rovněž narušit hospodářskou soutěž.
(72)
V dalším textu je nejprve zkoumán trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) a poté trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2).
(73)
Prozkoumání trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) podané v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(74)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní zeměpisný trh v zásadě EHP, popřípadě jeho významnou část, pokud lze soutěžní podmínky v této oblasti dostatečně rozlišit od podmínek v jiné oblasti EHP. V některých případech může být za relevantní zeměpisný trh označen i světový trh.
(75)
Z důvodu relativně vysokých nákladů na dopravu plaveného skla pro další zpracování (21) nezahrnují odbytové trhy jednotlivých výrobních závodů celé území EHP. Tyto odbytové trhy přestavují spíše soustředné kruhy kolem jednotlivých výrobních závodů; poloměr těchto kruhů je určován dopravní cestou, která je ještě přijatelná z ekonomického hlediska a zpravidla nečiní více než 500 km, nejvýše však 1 000 km pro převážně užívanou pozemní dopravu. Jelikož však v EHP již existuje více než 50 výrobních závodů evropských výrobců plaveného skla a jejich odbytové trhy se vzájemně překrývají, tyto závody společně pokryjí celé území EHP.
(76)
Ke zjištění, zda z důvodu tohoto překrývání jednotlivých trhů existují v různých oblastech EHP podobné soutěžní podmínky, Komise zkoumala, zda zde existují oddělené trhy, na nichž by se mohly nezávisle na jiných trzích odbytu vytvořit zvláštní ceny, nebo zda vývoj cen v EHP sleduje v podstatě jednotné základní paradigma. Za tímto účelem porovnala Komise na základě dostupných statistických údajů Eurostatu cenový vývoj tuny produkce plaveného skla v nejvýznamnějších členských státech, a to ve Francii, v Německu, Itálii, ve Velké Británii a ve Španělsku, za léta 1997 až 2002, jakož i v Belgii (z důvodu chybějících údajů) za léta 1999 až 2002. Tyto údaje ukazují, že vývoj hodnoty plaveného skla pro další zpracování v jednotlivých členských státech vykazuje pro léta 1997 až 2002 vysokou korelaci. Takovýto paralelní vývoj umožňuje závěr, že mají odběratelé plaveného skla dostatek možností obrátit se na výrobce v jiných členských státech, což představuje dostatečnou indicii pro jednotný zeměpisný trh.
(77)
Závěr: Komise konstatuje, že zeměpisný trh plaveného skla pro další zpracování zahrnuje celé území EHP (22).
(78)
Nejnižší stupeň klasifikace NACE, která odpovídá výrobě plaveného skla pro další zpracování, je třída 26.11 NACE „Výroba plochého skla“. Na plavené sklo pro další zpracování připadá podíl výrazně přesahující 80 % celkové výroby plochého skla v EHP, takže lze tento výrobek považovat za typického představitele třídy 26.11 NACE. V odvětví plochého skla se však kapacita měří na základě využitelných (prodejných) kapacit (23). Tato metoda měření není srovnatelná s měřením kapacity v celém zpracovatelském průmyslu.
(79)
Komise proto zastává názor, že situaci ohledně kapacity trhu plaveného skla pro další zpracování nelze použít pro posouzení faktoru hospodářské soutěže (24).
(80)
Při nedostatku údajů o vytížení kapacity se Komise opírá podle bodu 3.4 VOR 1998 o údaje o viditelné spotřebě, chce-li zjistit, zda je investice umísťována na zmenšujícím se trhu. Za zmenšující je považován trh výrobků tehdy, je-li střední roční přírůstek viditelné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech o více než 10 % nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP, ledaže lze pozorovat silnou tendenci vzestupu relativního přírůstku poptávky po tomto výrobku. Absolutně se zmenšující je trh, na němž je střední přírůstek viditelné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(81)
K viditelné spotřebě plaveného skla pro další zpracování za léta 1997-2002 má Komise k dispozici následující údaje:
Plavené sklo pro další zpracování - trh ve Společenství
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Střední roční přírůstek
Celková spotřeba (v milionech tun) ve Společenství (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Průměrná cena za tunu (v eurech) ve Společenství (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Hodnota celkové spotřeby (v milionech eur)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
Za léta 1997-2002 činil střední roční přírůstek hodnoty celého zpracovatelského průmyslu v EHP 4,8 %. Prahová hodnota, při jejímž nedosažení se měl podle bodu 7.8 VOR 1998 předpokládat zmenšující trh, činí tudíž 4,4 %. Evropský trh plaveného skla pro další zpracováním dosáhl v témže období středního ročního přírůstku hodnoty ve výši 5,28 %, a tudíž výrazně převyšuje průměr EHP (27). Komise navíc na základě dostupných údajů Eurostatu/COMEXTu o obchodu uvnitř Společenství zkoumala, zda vývoj hodnoty viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování zaznamenaný v jednotlivých členských státech tento výsledek potvrzuje, a může tuto otázku zodpovědět kladně.
(83)
Pozitivní vývoj trhu plaveného skla pro další zpracování se odráží v chování výrobců, neboť na evropském trhu, který je koncentrován na několik málo velkých výrobců plaveného skla (28), bylo v posledních letech investováno do nových výrobních zařízení ve Francii (2001 - Pilkington/Interpane), v Belgii (2001 - Glaverbel/Scheuten) a v Itálii (2002 - Sangalli) (29).
(84)
Závěr: Komise tudíž dospěla k závěru, že se u plaveného skla pro další zpracování nejedná o zmenšující se trh a že je nutno faktor hospodářské soutěže podle bodu 3.10.1 čísla iv) VOR 1998 vyjádřit koeficientem 1,0.
(85)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní trh výrobků výrobky investičních projektů a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních zařízení) považovány za jejich rovnocennou náhradu a/nebo rovnocennou službu.
(86)
V dané věci však musí být trh zpracovaného skla (stupeň 2) dále rozdělen, aby bylo možno identifikovat příslušné výrobky a vymezit relevantní trh. Jednoznačně lze rozlišit dvě obecné kategorie, které nejsou zastupitelné z hlediska spotřebitelů ani výrobců: automobilové sklo a stavební sklo (30). Oba tyto výrobky vytvářejí své zvláštní oddělené trhy výrobků, neboť se jejich technologie, zákaznická základna a způsob prodeje navzájem značně liší. Trh stavebního skla lze dále rozdělit na tyto dílčí trhy: i) vícevrstvé sklo (dvojité a několikanásobné zasklení), ii) tvrzené sklo (bezpečnostní sklo) iii) vrstvené (lepené) sklo (bezpečnostní sklo) a iv) stříbřené sklo (zrcadla).
(87)
Bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo jsou z pohledu výrobce zastupitelné, neboť výrobci mohou výrobu v krátké době a bez většího zvýšení nákladů přesměrovat na tyto různé výrobky. Podle Německa vyrábějí přibližně 70 % až 80 % zpracovávaného skla pro stavebnictví výrobci, kteří zároveň nabízejí oba výrobky: bezpečnostní sklo i vícevrstvé sklo. Dále je třeba upozornit na to, že bezpečnostní sklo lze prodávat jako finální výrobek i jako polotovar pro výrobu vícevrstvého skla. Navíc je prodej a distribuce bezpečnostního a vícevrstvého skla pro stavebnictví často prováděn souběžně.
(88)
Bylo by tudíž mylné domnívat se v souladu s názorem předneseným soutěžiteli v závěrech jejich stanovisek, že je nutno omezit relevantní trh výlučně na tabule izolačního skla.
(89)
Komise poukazuje na to, že všichni tři vlastníci podílů ve společnosti e-glass vyrábějí bezpečnostní sklo (VSG a ESG) a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, nikoli však technické sklo nebo automobilové sklo.
(90)
Závěr: Komise dospívá k závěru, že se u relevantního trhu výrobku jedná o dílčí trh stupně 2, a to o trh bezpečnostního skla (VSG a ESG) a vícevrstvého skla pro stavebnictví s následujícími kódy PRODCOM: 26121230 (tvrzené bezpečnostní sklo, a.n.g.), 26121270 (lepené bezpečnostní sklo, a.n.g.) a 26121330 (vícevrstvá izolační zasklení).
(91)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní zeměpisný trh v zásadě EHP, popřípadě jeho významnou část, pokud lze soutěžní podmínky v této oblasti dostatečně rozlišit od podmínek v jiné oblasti EHP. V některých případech může být za relevantní zeměpisný trh označen i světový trh.
(92)
Podle Německa je nutno stejně jako u trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) vycházet z předpokladu, že trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2) zaujímá celé území EHP.
(93)
Soutěžitelé společnosti e-glass tvrdili ve svém stanovisku, že u zpracovaného skla (stupeň 2) je třeba vycházet z národních trhů, popřípadě jen z regionálních trhů, neboť vysoké dopravní náklady znemožňují prostorově širší distribuci.
(94)
Podle důkazních prostředků předložených Německem je zákaznická základna vlastníků podílů ve společnosti e-glass na relevantním trhu vymezeném v bodech 85-90 větší, než jen národní či vnitrostátní, a zahrnuje různé oblasti EHP (31).
(95)
Odbytové trhy představují soustředné kruhy a zpracované sklo je navzdory relativně vysokým dopravním nákladům dodáváno na velké vzdálenosti (32). Tyto soustředné kruhy se vzájemně překrývají a pokrývají celé území EHP. Kromě toho na území EHP neexistují různé technické normy nebo právní překážky obchodu se zpracovaným sklem (stupeň 2) a dováží se tam přibližně 20 % německé produkce.
(96)
Stejně jako v dřívějších rozhodnutích o kontrole fúzí a o podporách vychází Komise z toho, že na trh pro zpracované sklo (stupeň 2) je třeba nahlížet jako na trh obdobný trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) jakožto na trh zahrnující celé území EHP.
(97)
Ve věci podpory Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 ze dne 17. srpna 2000 dospěla Komise k závěru, že trh VSG a pokoveného skla včetně izolačního skla zahrnuje celé území EHP.
(98)
Bod zdůvodnění 16 rozhodnutí v řízení o kontrole fúzí IV/M/1230 Glaverbel/PPG zní: „Ohledně obecného obchodu ve věci Pilkington-Techint/SIV ponechala Komise přesnou definici zeměpisného trhu otevřenou. Komise poukázala na to, že zejména stříbřené sklo a vrstvené (lepené) sklo je velkými výrobci dopravováno na velké vzdálenosti. Proto je podle názoru stran zcela oprávněné definovat tyto trhy rovněž jako trhy zahrnující celé území EU. Strany tvrdily, že tento závěr platí i pro tvrzené sklo a tabule izolačního skla, neboť všichni velcí výrobci vyvíjejí podnikatelskou činnost přinejmenším v rámci celé EU a tržní podmínky v různých členských státech jsou dostatečně homogenní. Výsledky průzkumu Komise v této věci potvrdily, že trhy stříbřeného skla (zrcadla) a vrstveného (lepeného) skla zahrnují celé území EU. Pro trhy ostatních výrobků v segmentu všeobecného obchodu nejsou výsledky tak jednoznačné.“
(99)
Proto by bylo vnitrostátní vymezení zeměpisného trhu pro stupeň 2, jak to navrhla společnost Pilkington ve svém stanovisku, v rozporu s prohlášením, které podnik předložil při šetření ve věci fúze.
(100)
Závěr: Komise dospívá k závěru, že zeměpisný trh zpracovaného skla (stupeň 2) v podobě bezpečnostního skla a vícevrstvého skla pro stavebnictví zahrnuje celé území EHP. Podle Komise není důvod k závěru, že je nutno trh zpracovaného skla vymezit zeměpisně jinak než trh plaveného skla pro další zpracování.
(101)
Komise poukazuje na to, že nejsou k dispozici žádné údaje o vytížení kapacity na trhu stupně 2, popřípadě že žádné takové údaje neexistují. Potřebné informace o (ročním) objemu výroby a maximální (roční) výrobní kapacitě závodů v EHP, které zpracovávají plavené sklo pro další zpracování na bezpečnostní sklo a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, nelze získat ani od Eurostatu, ani od výzkumných ústavů či odvětvových sdružení.
(102)
Podle názoru Komise nelze tudíž při zjišťování faktoru hospodářské soutěže zohlednit skutkový stav ohledně výrobní kapacity zpracovaného skla v podobě bezpečnostního skla a vícevrstvého skla pro stavebnictví.
(103)
Jak již bylo vyloženo v bodě 80, opírá se Komise při nedostatku údajů o vytížení kapacity na základě bodu 3.4 VOR 1998 při zjišťování, zda je investice umisťována na zmenšujícím se trhu, o údaje o viditelné spotřebě. Podle bodu 7.8 VOR 1998 se trh výrobků považuje za zmenšující tehdy, je-li střední roční přírůstek viditelné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech o více než 10 % nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP, ledaže lze pozorovat silnou tendenci růstu u relativního přírůstku poptávky po tomto výrobku. Absolutně se zmenšující je trh, na němž je střední přírůstek viditelné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
K hodnotě viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování za referenční období 1997-2002 má Komise k dispozici tyto údaje (Zdroje: COMEXT/Eurostat):
Trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2) v eurech
PRODCOM
1997
2002
Průměrný roční růst (1997 - 2002)
26121230 (tvrzené bezpečnostní sklo, a.n.g.)
807 949 414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (lepené bezpečnostní sklo, a.n.g.)
717 692 284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (Vícevrstvá izolační zasklení)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
Německo předalo údaje o objemu výroby získané od průmyslového sdružení CPIV (34), podle nichž zaznamenal trh bezpečnostního skla (ESG a VSG) a vícevrstvého skla v referenčním období 1997 až 2002 přírůstek ve výši 5,54 %. Tyto údaje o objemu výroby byly přepočteny na základě dostupných informací o ceně od příjemce a odhadu obratu. Výsledný průměrný hodnotový přírůstek činí 7,6 % na referenční období let 1997 až 2002. Tento údaj je v souladu s výše uvedenými údaji COMEXTu/Eurostatu.
(106)
Příslušné průměrné roční přírůstky hodnoty viditelné spotřeby všech relevantních výrobků (bezpečnostní sklo v podobě VSG a ESG, jakož i vícevrstvé sklo), a to jak každé jednotlivé země, tak i všech zemí společně (viz předchozí tabulku) převyšuje (35) průměrný roční přírůstek celého zpracovatelského průmyslu v EHP za totéž období, který činil 4,8 %.
(107)
Závěr: Komise tudíž dospěla k závěru, že se u trhu plaveného skla pro další zpracování nejedná o zmenšující se trh a že je nutno faktor hospodářské soutěže podle bodu 3.10.1 čísla iv) VOR 1998 vyjádřit koeficientem 1,0.
(108)
Posouzení zpracovatelského trhu (stupeň 2) a analýza trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) společně ukazují, že se tyto trhy vyvíjely v referenčním období let 1997 až 2002 týmž směrem a dosáhly přírůstku, který je vyšší než průměrný přírůstek zpracovatelského průmyslu. Komise poukazuje na skutečnost, že je faktor hospodářské soutěže pro oba trhy (stupeň 1 a stupeň 2) vyjádřen koeficientem 1,0, což znamená že je faktor hospodářské soutěže pro celý projekt rovněž nutno vyjádřit koeficientem 1,0 (36).
6.4.2 Faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“
(109)
Prozkoumání poměru kapitálového vkladu a pracovních sil vyložené v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(110)
Podle VOR 1998 má být pomocí faktoru „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ dosaženo přizpůsobení přípustné maximální míry podpory projektům, které lépe a účinněji přispívají ke snížení nezaměstnanosti vytvářením relativně vyššího počtu nových pracovních míst, popřípadě zachováním stávajících pracovních míst.
(111)
Podle údajů Německa bude v důsledku uvedeného záměru vytvořeno 186 trvalých pracovních míst, které lze rozdělit takto:
Oblast činnosti
Přímá pracovní místa
Administrativa
3
Prodej
4
Výroba - řízení
8
Výroba - směsi/střepy
11
Výroba - tavící pece (hot end)
27
Výroba - chladící pece (cold end)
31
Výroba - řezání
1
Výroba - sklad/expedice
44
Výroba - jakost/laboratoř
9
Technické služby
38
Pracovní místa osob v učebním poměru
10
Celkem
186
(112)
Tyto odhady se zakládají na porovnání s jiným výrobním závodem, který v době oznámení existoval již nejméně šest let v Sasku-Anhaltsku, a v němž je při hrubém objemu výroby ve výši [...] tun denně zaměstnáno 187 osob (bez osob v učebním poměru). e-glass bude při hrubém objemu výroby ve výši [...] tun denně zaměstnávat poněkud menší počet osob než výrobní závod použitý ke srovnání, neboť společnost e-glass bude určité oblasti (závodní stráž) svěřovat externím dodavatelům a navíc bude využívat nejmodernějších technologií. Komise považuje tyto údaje za věrohodné.
(113)
Investiční náklady ve výši 121 milionů EUR způsobilé pro podporu a vytvoření 186 pracovních míst odpovídají hodnotě 650 538 EUR na jedno pracovní místo. Podle bodu 3.10.2. VOR 1998 je nutno faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ nutno vyjádřit hodnotou 0,8.
6.4.3 Faktor „regionální účinek“
(114)
Prozkoumání faktoru „regionálního účinku“ podané v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(115)
Faktor „regionální účinek“ zohledňuje hospodářský užitek nové investice pro podporovanou oblast. Vytvoření pracovních míst může podle názoru Komise sloužit jako indikátor příspěvku investičního záměru k regionálnímu rozvoji. Kapitálově náročné investice mohou nepřímo přispět k vytvoření pracovních míst ve vlastní podporované oblasti nebo v oblasti, která s ní hraničí, přičemž se pracovními místy rozumí ta pracovní místa, která vzniknou bezprostředně díky projektu nebo u přímých dodavatelů nebo přímých odběratelů.
(116)
Projekt nepřímo přispěje k vytvoření pracovních míst v těchto oblastech činnosti:
Oblast činnosti
Tvrzená nepřímo vytvořená pracovní místa
LOI (37)
Uznáno
Získávání surovin - soda
24
24
24
Získávání surovin - písek
10
8
8
Získávání surovin - dolomit
2
2
2
Získávání surovin - vápno
2
2
2
Získávání surovin - skleněné střepy
20
15
15
Doprava surovin - písek, vápno a soda
29
29
29
Doprava surovin - zbytek
8
8
8
Doprava - plavené sklo
81
81
81
Další zpracování (drobní podnikatelé)
30
6
6
Provoz a údržba přívodních zařízení - dusík, vodík
5
-
5
Provoz a údržba přívodních zařízení - elektřina, zemní plyn (městské elektrické podniky a plynárny)
3
-
3
Odpadové hospodářství
12
12
12
Spoluvýrobci obalové techniky
28
28
28
Servis, náhradní díly, údržba, opravy (stroje, výrobní zařízení, jeřáby, čerpadla, vytápění, větrání, sanitární zařízení, elektronika, klimatizační technika, dopravní zařízení, vozidla)
60
60
60
Permanentní malířské práce
1
-
1
Údržba/servis počítačů, spojovací techniky a zařízení průmyslové televize
8
8
8
Úklidová služba
5
-
5
Úklid/péče o vnější prostory, zimní úklid
6
5
5
Ostraha/závodní stráž
12
7
7
Kantýna
2
2
2
Dodavatelé náhradních dílů a spotřebního materiálu
10
-
0
Celkem
358
297
311
(117)
Pro oblasti, pro něž byla předložena prohlášení o záměru kontaktovaných podniků, uznává Komise číselné údaje uvedené v těchto prohlášeních (celkem 297 pracovních míst).
(118)
Ohledně dalších 24 pracovních míst nebyla předložena prohlášení o záměru. Prohlášení a číselné údaje předložené Německem se však ve značné míře jeví jako realistické. Pouze v oblasti „dodavatelů náhradních dílů a spotřebního materiálu“ vyvstaly pochybnosti: počet deseti pracovních míst uplatněných v této oblasti se podle názoru Komise jeví jako příliš vysoký, neboť dodávky náhradních dílů se zdají být kryty 60 pracovními místy v oblasti „služeb, náhradních dílů, údržby, oprav…“. Komise proto zohledňuje pouze 14 z celkem 24 pracovních míst nekrytých prohlášením o záměru, čímž se dospělo k celkovému počtu 311 uznatelných nepřímo vytvořených pracovních míst.
(119)
Vzhledem k tomu dospívá Komise k závěru, že ve srovnání se 186 přímo vytvořenými pracovními místy dochází k silnému nárůstu počtu nepřímo vytvořených pracovních míst (o více než 100 %). Podle bodu 3.10.2. čísla i) VOR 1998 je tudíž faktor „regionální účinek“ hodnocen koeficientem 1,5.
6.4.4 Maximální přípustná míra podpory
(120)
S přihlédnutím k výše uvedeným vývodům a na základě údajů předaných Německem zní výpočet maximální míry podpory podle vzorce VOR 1998 takto: hrubá míra 35 % × 1,0 × 0,8 × 1,5 = hrubá míra 42 % omezená maximální mírou regionální podpory v hrubé výši 35 %.
(121)
Míra podpory až do hrubé výše 35 % způsobilých nákladů, kterou hodlá Německo poskytnout společnosti e-glass, je tudíž slučitelná s maximální přípustnou mírou podpory, jež byla vypočítána na základě VOR 1998.
7. ZÁVĚR
(122)
Oznámená hrubá míra podpory ve výši 35 %, již Německo hodlá poskytnout společnosti e-glass AG, splňuje předpoklady pro to, aby mohla být považována za slučitelnou s víceodvětvovým rámcem regionální podpory pro velké investiční projekty (1998),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí přijaté dne 20. dubna 2004 ve věci N 611/2003 se zrušuje.
Článek 2
Státní podpora ve výši až 35 % hrubých způsobilých nákladů ve prospěch společnosti e-glass, kterou Německo dne 15. prosince 2003 oznámilo Komisi, je slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.
Provedení podpory se tímto schvaluje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 20. prosince 2006.