RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 348/2000
af 14. februar 2000
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine og om endelig opkrævning af den midlertidige told
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 10, stk. 2,
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1) Ved forordning (EF) nr. 1802/1999(2) (i det følgende benævnt "forordningen om midlertidig told") indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine.
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(2) Efter at der var indført en midlertidig antidumpingtold, fik de interesserede parter, der anmodede derom, lejlighed til at blive hørt mundtligt. Parterne blev underrettet om de væsentligste faktorer og betragtninger, der dannede grundlag for beslutningen om at henstille, at der blev indført en endelig antidumpingtold og foretaget endelig opkrævning af de beløb, der var stillet som sikkerhed i form af midlertidig told, med en sats svarende til den endelige told. Desuden fik de en frist til at fremsætte deres bemærkninger til disse oplysninger.
(3) Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, og de endelige undersøgelsesresultater blev i fornødent omfang ændret i overensstemmelse hermed.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(4) Der mindes om, at den pågældende vare i betragtning 7 i forordningen om midlertidig told er defineret som sømløse rør af jern eller ulegeret stål af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, sømløse rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, koldttrukne eller koldtvalsede, og andre rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, i det følgende benævnt "sømløse rør".
(5) Det er atter blevet hævdet, at sømløse rør bør opdeles på to separate berørte varer, nemlig handelsstålrør og stålledningsrør til brug i olie- og gassektoren, og at enhver skade, der påføres erhvervsgrenen i Fællesskabet, bør analyseres separat for hver vare.
(6) Begrundelsen for at kræve denne sondring er, at handelsrør og ledningsrør ikke kan erstatte hinanden, fordi der stilles særlige krav til rør til brug i olie- og gassektoren. Desuden er det blevet hævdet, at de højere produktionsomkostninger for ledningsrør forhindrer salg deraf med henblik på brug uden for olie- og gassektoren. Fremdeles er det blevet hævdet, at handelsrør benyttes i bygge- og infrastruktursektoren, medens ledningsrør benyttes i olie- og gasindustrierne, og at de to varer sælges via forskellige afsætningskanaler, idet ledningsrørene i højere grad sælges direkte til endelige brugere end til forhandlere.
(7) Det blev fundet godtgjort, at alle sømløse rør har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Skønt der findes en bred vifte af forskellige typer med hensyn til ydre tværsnit, vægtykkelse, stålsort og tekniske specifikationer, er der ikke konstateret nogen klar skillelinje mellem dem.
(8) Desuden viste undersøgelsen, at alle typer sømløse rør blev solgt til både forhandlere og endelige brugere. Det var derfor ikke muligt at sondre klart mellem afsætningskanalerne, hvilket heller ikke i sig selv er af nogen relevans.
(9) Endelig blev det fundet godtgjort, at alle sømløse rør i alt væsentligt har samme anvendelse. Selv om de anvendes i mange forskellige sektorer såsom bygge-, automobil- og olieindustrierne, kraftværker, dampkedler, aeromekanik, hydraulik og bygge- og anlægsvirksomhed, og selv om det accepteres, at ikke alle brugere kan bruge alle typer sømløse rør, anses de alle for at have samme grundlæggende anvendelse.
(10) Selv om visse typer sømløse rør utvetydigt er beregnet til en særlig anvendelse (f.eks. olieledninger), kan sådanne ledninger også anvendes på mindre specifikke anvendelsesområder. Det blev desuden fundet godtgjort, at handelsrør også har mange anvendelsesmuligheder. Disse forhold viser tilsammen, at der er udtalt konkurrence mellem alle varetyper, og at disse kan erstatte hinanden.
(11) Det midlertidige undersøgelsesresultat, som gik ud på, at alle sømløse rør, dvs. både handelsrør og ledningsrør, er en og samme vare, bekræftes således i sin helhed.
2. Samme vare
(12) Der mindes om, at Kommissionen i betragtning 11 og 12 i forordningen om midlertidig told fandt det godtgjort, at de sømløse rør, der blev importeret fra de berørte lande, de sømløse rør, der blev fremstillet og solgt i Fællesskabet af erhvervsgrenen i Fællesskabet, og de sømløse rør, der blev solgt på det kroatiske hjemmemarked, havde samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og i alt væsentligt havde samme anvendelse.
(13) Det er blevet hævdet, at sømløse rør fremstillet i Fællesskabet er forskellige fra sømløse rør importeret fra Ukraine, fordi de sidstnævnte fremstilles efter andre standarder end dem, erhvervsgrenen i Fællesskabet benytter, og at de særlige prøvningskrav, der stilles til sømløse rør fremstillet i Fællesskabet, indebærer, at produktionsprocesserne er forskellige.
(14) Undersøgelsen viste, at der gælder de samme eller lignende nationale og internationale standarder for erhvervsgrenen i Fællesskabet og de ukrainske eksportører. Det fremgår af oplysninger fra de ukrainske eksportører, at sømløse rør eksporteret til Fællesskabet er i overensstemmelse med industrielle standarder som f.eks. DIN, API og ASTM, ligesom det er tilfældet for sømløse rør fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet, uanset om der er tale om handelsrør eller ledningsrør.
(15) Det midlertidige undersøgelsesresultat, som gik ud på, at sømløse rør importeret fra de berørte lande, sømløse rør fremstillet og solgt i Fællesskabet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og sømløse rør solgt på det kroatiske hjemmemarked er samme vare i henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen"), bekræftes således i sin helhed.
D. DUMPING
1. Kroatien
(16) Siden de midlertidige foranstaltninger blev truffet, er der ikke fremført nogen argumenter vedrørende beregningen af den normale værdi, fastlæggelsen af eksportprisen, sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen eller fastlæggelsen af dumpingmargenen. Undersøgelsesresultaterne i betragtning 13 til 19 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. Dumpingmargenen og restmargenen forbliver derfor på samme niveau, dvs. 40,8 %.
2. Ukraine
a) Normal værdi
(17) Efter at forordningen om midlertidig told var offentliggjort, gjorde en importør indsigelse mod, at Kroatien var valgt som egnet tredjeland med markedsøkonomi ved beregningen af den normale værdi for Ukraine. Den pågældende importør hævdede, at omkostningerne ved energi og rå- og hjælpestoffer var meget højere i Kroatien end i Ukraine, at det kroatiske hjemmemarked var kendetegnet af monopol eller i hvert fald domineret af landets eneste producent, og at den fremlagte dokumentation for den kroatiske hjemmemarkedsafsætnings repræsentativitet var utilstrækkelig.
(18) Dertil skal siges, at argumentet om de højere omkostninger i Kroatien ikke er relevant, fordi Ukraine er et land uden markedsøkonomi, og enhver sammenligning derfor efter sagens natur er upålidelig. Det relevante i denne sammenhæng er, om de ukrainske producenter havde nogen absolutte eller komparative fordele i forhold til Kroatien, som for eksempel en mere effektiv energiudnyttelse. Dette var imidlertid ikke tilfældet. Desuden var valget af Kroatien ikke urimeligt, fordi et af alternativerne, nemlig Brasilien, var opgivet med den begrundelse, at priserne på det brasilianske marked var alt for høje som følge af en producents dominerende stilling. Kroatien var imidlertid både importør og eksportør af den pågældende vare, således at der forelå et konkurrenceelement på dets hjemmemarked. Desuden var salget på hjemmemarkedet repræsentativt og udgjorde mere end 5 % af Ukraines samlede eksport til Fællesskabet opgjort på grundlag af mængde. Endelig skal det nævnes, at selv om Kommissionen gjorde alt, hvad der stod i dens magt, for at undersøge andre alternativer til Brasilien såsom Amerikas Forenede Stater og Den Tjekkiske Republik, blev der ikke udvist nogen samarbejdsvilje fra nogen af landenes side.
(19) Da der ikke er fremført andre argumenter vedrørende metoden eller beregningen af den normale værdi, bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 20 til 26 i forordningen om midlertidig told.
b) Eksportpris
(20) En eksporterende producent gjorde indsigelse mod, at Kommissionen ved fastlæggelsen af eksportprisen ikke havde taget hensyn til dens salg til en forretningsmæssigt forbundet importør i Fællesskabet med den begrundelse, at de fremlagte oplysninger blev anset for upålidelige. Da der ikke blev afgivet nye oplysninger til afkræftelse heraf, bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 27 og 28 i forordningen om midlertidig told.
c) Sammenligning
(21) De eksporterende producenter fremsatte på ny krav om en korrektion for forskelle i fysiske karakteristika som følge af de lavere standarder, som den ukrainske rørindustri anvendte i forhold til erhvervsgrenen i Fællesskabet. Dette krav blev på det midlertidige stadium afvist, fordi det var utilstrækkeligt dokumenteret. De eksporterende producenter fremlagde imidlertid heller ikke denne gang nogen fyldestgørende dokumentation for deres påstande, og da der ikke forelå nye oplysninger, bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 29 til 31 i forordningen om midlertidig told.
d) Dumpingmargen
(22) Det midlertidige undersøgelsesresultat vedrørende dumpingmargenen for Ukraine (123,7 %) bekræftes derfor.
E. SKADE
1. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet
(23) Da der ikke foreligger nye oplysninger, bekræftes de midlertidige undersøgelsesresultater i betragtning 34 til 38 i forordningen om midlertidig told vedrørende definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet.
2. Importen til Fællesskabet fra de pågældende lande
a) Kumulation
(24) Den kroatiske eksporterende producent har hævdet, at importen fra Kroatien ikke skulle vurderes kumulativt med importen med oprindelse i Ukraine. Det blev i den forbindelse hævdet, at importen fra Kroatien i undersøgelsesperioden mængdemæssigt var væsentlig lavere end importen fra Ukraine, medens priserne i forbindelse med denne import var højere. Desuden blev det hævdet, at den kroatiske eksport havde fulgt de priser, som importen fra Ukraine til fællesskabsmarkedet havde bestemt.
(25) Det blev fundet godtgjort, at dumpingmargenerne var betydelige for begge lande. Importmængden voksede for begge landes vedkommende i den af undersøgelsen omfattede periode og nåede op på et meget højt niveau, der for begge landes vedkommende blev anset for at ligge noget over de minimis-niveauet. Hvad angår priserne i forbindelse med importen, blev det fundet godtgjort, at priserne på sømløse rør fra begge lande i undersøgelsesperioden betegnede et føleligt underbud i forhold til EF-erhvervsgrenens priser. Desuden sælges sømløse rør fra begge lande via de samme afsætningskanaler og på nogenlunde samme salgsbetingelser, således at de konkurrerer indbyrdes og med de rør, der sælges af erhvervsgrenen i Fællesskabet.
(26) De midlertidige undersøgelsesresultater vedrørende det hensigtsmæssige i at vurdere importen fra Kroatien og Ukraine kumulativt bekræftes derfor.
b) Dumpingimportens priser
(27) Prisunderbudsmargenerne for Kroatien og Ukraine blev beregnet på ny på baggrund af de interesserede parters tilkendegivelser vedrørende priserne på visse varekategorier og gruppe opdelingen af sømløse rør med henblik på prissammenligningen.
(28) For Kroatiens vedkommende er det reviderede prisunderbud udtrykt som et vejet gennemsnit og i procent af EF-erhvervsgrenens priser opgjort til 14,4 %.
(29) For Ukraines vedkommende er det reviderede prisunderbud udtrykt som et vejet gennemsnit og i procent af EF-erhvervsgrenens priser opgjort til 24 %.
3. EF-erhvervsgrenens situation
a) Indledende bemærkninger
(30) Efter at forordningen om midlertidig told var offentliggjort, fandt Kommissionen ved afgørelse af 8. december 1999 det godtgjort, at nogle fællesskabsproducenter, der var en del af erhvervsgrenen i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure, havde overtrådt EF-traktatens artikel 81 ved at benytte sig af konkurrencebegrænsende forretningsmetoder. Der blev draget den konklusion, at Dalmine, Mannesmannröhren-Werke og Vallourec fra 1990 til 1995 var parter i en aftale, som sikrede en vis beskyttelse af deres hjemmemarkeder for visse søm løse rør, navnlig OCTG-rør og visse rørledninger.
(31) Afgørelsen blev taget op til ny vurdering med henblik på at fastslå, om den konstaterede skade, der var påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, kunne tilskrives dumpingimporten, eller om den var forårsaget af visse fællesskabsproducenters egen opførsel.
(32) Det skal bemærkes, at den periode, som resultaterne af denne undersøgelse blev baseret på (1. januar 1997 til 31. oktober 1998), ligger uden for den periode, i hvilken de konkurrencebegrænsende forretningsmetoder blev konstateret. Da disse forretningsmetoder blev benyttet i en periode, som lå tidligere end den periode, der er genstand for denne procedure, og da væksten i den mængdemæssige import fra Kroatien og Ukraine til dumpingpris tidsmæssigt faldt sammen med en forringelse af EF-erhvervsgrenens situation, kan det ikke konkluderes, at visse fællesskabsproducenters konkurrencebegrænsende forretningsmetoder bidrog til den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure, i en udstrækning, som bryder årsagssammenhængen i henhold til artikel 3, stk. 6, i grundforordningen mellem den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, og den pågældende import.
b) Argumenter fremført af interesserede parter vedrørende de midlertidige undersøgelsesresultater
(33) De ukrainske eksporterende producenter har hævdet, at der ikke er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade i henhold til artikel 3 i grundforordningen, fordi indikatorerne for produktivitet og kapacitetsudnyttelse forbedredes i perioden fra 1997 til undersøgelsesperioden, og fordi markedsandelen holdt sig på et konstant niveau. Desuden betvivlede de de midlertidige undersøgelsesresultater vedrørende EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Denne påstand blev støttet af visse artikler i pressen om forbedrede finansielle resultater for Fællesskabets producenter af sømløse rør.
(34) Det skal bemærkes, at der i henhold til artikel 3, stk. 5, i grundforordningen ikke er nogen af de faktorer, der er nævnt i denne bestemmelse, som kan give et afgørende svar på, om der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet skade i henhold til artikel 3 i grundforordningen.
(35) Med hensyn til forbedringen af EF-erhvervsgrenens situation fra 1997 til undersøgelsesperioden, navnlig hvad angår produktivitet og kapacitetsudnyttelse, skal denne ses på baggrund af de antidumpingforanstaltninger, der i 1997 blev truffet over for importen af sømløse rør fra Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Polen, Rumænien, Rusland og Den Slovakiske Republik ved forordning (EF) nr. 2320/97(3). Hensigten med disse antidumpingforanstaltninger var netop at fjerne den skade, som var konstateret for EF-erhvervsgrenen.
(36) Desuden skal det bemærkes, at den rentabilitet, som erhvervsgrenen i Fællesskabet opnåede fra 1997 til undersøgelsesperioden, holdt sig på et lavere niveau end det, som erhvervsgrenen kunne forvente under normale konkurrencevilkår uden dumpingimport. Hvad angår rentabilitetstallenes pålidelighed, skal det bemærkes, at de svarer til de oplysninger, som erhvervsgrenen i Fællesskabet afgav som led i undersøgelsen, og som blev efterprøvet på stedet. Om de rentabilitetstal, som de ukrainske eksporterende producenter har fremlagt, skal det bemærkes, at de medtager varer, der ikke er omfattet af undersøgelsen og vedrører en anden periode end den, der er genstand for denne undersøgelse. Med hensyn til markedsandel blev det fundet godtgjort, at erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke magtede at genvinde den tidligere tabte markedsandel. Erhvervsgrenen i Fællesskabet kunne således ikke fuldt ud nyde godt af den tidligere gennemførelse af endelige foranstaltninger over for importen med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Polen, Rumænien, Rusland og Den Slovakiske Republik.
(37) På baggrund af det ovenstående bekræftes de midlertidige undersøgelsesresultater vedrørende den væsentlige skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(38) Da der ikke foreligger nye oplysninger, bekræftes de midlertidige undersøgelsesresultater i betragtning 68 til 73 i forordningen om midlertidig told.
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER
(39) På baggrund af Kommissionens undersøgelsesresultater, som er beskrevet i betragtning 30, er det blevet undersøgt, om indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville påvirke konkurrencesituationen på dette marked. I lyset af den kendsgerning at unfair konkurrenceadfærd var blevet konstateret i en periode forud for den periode, som er blevet anvendt i nærværende undersøgelse, er der ingen grund til at konkludere, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger i nærværende undersøgelse vil få betydning for konkurrencen på dette marked i fremtiden.
(40) Da der ikke foreligger nye oplysninger om Fællesskabets interesser, bekræftes de midlertidige undersøgelsesresultater i betragtning 74 til 83 i forordningen om midlertidig told.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(41) Den metode til beregning af skadesmargenen, der er beskrevet i betragtning 86 og 87 i forordningen om midlertidig told, bekræftes.
(42) Skadesmargenerne er efter revision for at tage hensyn til bemærkninger fremsat af interesserede parter efter offentliggørelsen af de midlertidige undersøgelsesresultater, som beskrevet i betragtning 27, opgjort til følgende:
TABELPOSITION
2. De endelige foranstaltningers form og niveau
(43) De konklusioner, der er draget ovenfor vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser, gør det hensigtsmæssigt at træffe endelige foranstaltninger. Som følge af varetypernes uensartethed bør antidumpingtolden have form af værditold.
(44) I henhold til artikel 9, stk. 4, i grundforordningen baseres toldens størrelse for alle eksporterende producenters vedkommende på skaden eller dumpingmargenen, alt efter hvilket beløb der er lavest. Tolden er følgende udtrykt i procent af prisen frit Fællesskabets grænse:
TABELPOSITION
(45) Efter at der var truffet midlertidige antidumpingforanstaltninger, afgav den eksporterende producent i Kroatien og de eksporterende producenter i Ukraine i samarbejde med de ukrainske myndigheder pristilsagn af samme type som dem, Kommissionen i 1997 godtog fra andre producenter i Central- og Østeuropa under forordning (EF) nr. 2320/97. Skaden udlignes ved hjælp af følgende to faktorer: først et pristilsagn, som dækker importen op til en aftalt mængdemæssig tærskel, og dernæst en værditold, som pålægges import, der overstiger denne tærskel.
(46) For at sikre, at den importmængde, der undtages fra værditolden, ikke overstiger den mængde, der er fastsat i pristilsagnet, gøres undtagelsen fra antidumpingtolden betinget af, at der forelægges medlemsstaternes toldmyndigheder et gyldigt produktionscertifikat med tydelig angivelse af producenten, en nøjagtig varebeskrivelse og en erklæring undertegnet af producenten.
(47) For at gøre det muligt for Kommissionen effektivt at overvåge overholdelsen af tilsagnene har producenterne også accepteret regelmæssigt at afgive detaljerede oplysninger til Kommissionen om deres salg med henblik på eksport til Fællesskabet og at opbevare genparter af produktionscertifikaterne med henblik på efterfølgende kontrol.
(48) For Ukraines vedkommende er det tilsagn, der er afgivet af de ukrainske eksporterende producenter, et fælles tilsagn, som afspejler Ukraines status som land uden markedsøkonomi, og det underbygges med tilsagn fra de ukrainske myndigheders side om passende overvågning, navnlig hvad angår den mængde, der er undtaget fra antidumpingtold.
(49) Pristilsagnene op til en vis mængdemæssig tærskel og værditolden for resten af importen anses derfor for at være et hensigtsmæssigt middel til at udligne den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. Hvis et tilsagn misligholdes, eller hvis der er mistanke derom, indfører Kommissionen omgående midlertidig eller endelig told i henhold til artikel 8, stk. 9 og 10, i grundforordningen.
(50) Kommissionen har godtaget disse tilsagn.
I. OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD
(51) På baggrund af størrelsen af de dumpingmargener, der er fastlagt for de eksporterende producenter, og omfanget af den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, anses det for nødvendigt endeligt at opkræve de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordningen om midlertidig told, til den endeligt fastsatte toldsats -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af følgende varer med oprindelse i Kroatien og Ukraine:
- sømløse rør af jern eller ulegeret stål af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder (henhørende under KN-kode 7304 10 10 og 7304 10 30 )
- sømløse rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, koldttrukne eller koldtvalsede (henhørende under KN-kode 7304 31 99 )
- andre rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder (henhørende under KN-kode 7304 39 91 og 7304 39 93 ).
2. Tolden fastsættes til følgende procent af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ved import af den i stk. 1 beskrevne vare:
TABELPOSITION
3. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.
Artikel 2
1. Importen undtages fra den i artikel 1 fastsatte antidumpingtold, forudsat at varerne er fremstillet og solgt med henblik på eksport til Fællesskabet af de virksomheder, som er nævnt i stk. 4, og som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og forudsat at de i stk. 2 og 3 fastsatte betingelser er opfyldt.
2. Når angivelsen om overgang til fri omsætning fremlægges, gøres det til en betingelse for fritagelse for told, at der forelægges de kompetente medlemsstaters toldvæsener et gyldigt originalt produktionscertifikat udstedt af en af de i stk. 4 nævnte virksomheder. Produktionscertifikatet skal være i overensstemmelse med de krav, der stilles til sådanne certifikater i det af Kommissionen godtagne tilsagn, og dettes hovedelementer er omhandlet i bilaget.
3. Det i stk. 2 omhandlede produktionscertifikat skal fremlægges inden for tre måneder efter udstedelsesdatoen. De mængder, der frembydes for medlemsstaternes toldvæsener med henblik på import fritaget for antidumpingtold til Fællesskabet, må ikke overstige de mængder, der er fastsat i certifikatet. Hvis de mængder, der er fastsat i certifikatet, overskrides, skal de overskydende mængder underkastes told og angives under den relevante Taric-tillægskode i artikel 1, stk. 2.
4. Import ledsaget af et produktionscertifikat skal angives under følgende Taric-tillægskoder:
TABELPOSITION
Artikel 3
Medlemsstaternes rapporter til Kommissionen i henhold til artikel 14, stk. 6, i forordning (EF) nr. 384/96 skal for hver overgang til fri omsætning indeholde oplysninger om importåret og -måneden, KN- og Taric-koden, Taric-tillægskoden, foranstaltningens art, oprindelseslandet, mængden, værdien, antidumpingtolden, importmedlemsstaten og om fornødent produktionscertifikatets serienummer.
Artikel 4
De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1802/1999 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves med en sats svarende til den endelige told, der indføres. Sikkerhedsstillelse, der overstiger den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2000.
Nařízení Rady (ES) č. 348/2000
ze dne 14. února 2000
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení,
s ohledem na návrh Komise přednesený po konzultacích s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1) Nařízením (ES) č. 1802/1999 [2] (dále jen "prozatímní nařízení") uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny do Společenství.
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(2) Zavedením prozatímního antidumpingového cla dostaly dotčené strany, které si ho vyžádaly, možnost být vyslechnuty. Byly informovány o hlavních důvodech, na základě kterých bylo doporučeno zavést konečné antidumpingové clo a konečné vybírání částek, ve výši tohoto cla, složených z titulu prozatímního cla. Současně jim byla poskytnuta lhůta pro předložení připomínek k obdrženým informacím.
(3) Poznámky předložené dotčenými stranami ústně nebo písemně byly prostudovány a v případě potřeby zohledněny při konečných závěrech.
C. DOTYČNÝ VÝROBEK A PODOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(4) Je třeba připomenout, že bod odůvodnění 7 prozatímního nařízení popisuje dotyčný výrobek jako bezešvé trubky ze železa nebo nelegované oceli používané pro ropovody nebo plynovody, o vnějším průměru nejvýše 406,4 milimetry; bezešvé trubky s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli tažené nebo válcované za studena; ostatní bezešvé trubky s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli, o vnějším průměru nejvýše 406,4 milimetry, dále jen "bezešvé trubky".
(5) Bylo znovu řečeno, že bezešvé trubky by měly být rozděleny na dva dotyčné výrobky: ocelové trubky obchodní kvality a ocelové přepravní trubky používané pro ropovody nebo plynovody, a že újma, která by mohla být průmyslu Společenství způsobena, by měla být posuzována pro každý výrobek zvlášť.
(6) Toto rozdělení se opírá o skutečnost, že trubky běžného typu a přepravní trubky nejsou zaměnitelné vzhledem ke zvláštním normám platícím pro ropovody a plynovody. Současně také platí, že vyšší výrobní náklady přepravních trubek jsou překážkou pro jejich prodej k jiným účelům než pro ropovody a plynovody. Kromě toho bylo uvedeno, že trubky běžného typu byly použity na stavbách a pro inženýrské sítě, zatímco přepravní trubky byly použity v petrolejářském a plynařském průmyslu. Oba výrobky byly prodávány různými obchodními prostředníky, přepravní trubky spíše přímo konečným uživatelům než přes velkoobchodníky.
(7) Bylo prokázáno, že všechny bezešvé trubky mají stejné základní fyzikální i technické parametry. Přestože existuje široká škála typů, pokud jde o vnější průměr, tloušťku stěny, kvalitu oceli a technickou specifikaci, nebyly ve výrobcích nalezeny podstatné rozdíly.
(8) Kromě jiného průzkum ukázal, že všechny typy bezešvých trubek byly prodávány stejně tak přes velkoobchodníky jako přímo konečným uživatelům. Nebylo tedy možné žádným způsobem jasně rozlišit průběh prodeje.
(9) Bylo prokázáno, že všechny bezešvé trubky mají v podstatě stejné upotřebení. Přestože je jich velké množství používáno v různých odvětvích průmyslu, jako např. ve stavebnictví, automobilovém průmyslu, petrolejářském průmyslu, na stavbách elektráren a kotelen, v průmyslu pneumatickém, hydraulickém a strojírenském, a přestože je jasné, že každý uživatel nemůže použít jakýkoli typ bezešvých trubek, předpokládá se, že všechny tyto výrobky mají stejné základní využití.
(10) Pokud určité typy bezešvých trubek jsou jasně určené k nějakému zvláštnímu využití (např. ropovody), mohou být současně použity i k méně zvláštním účelům. Bylo též řečeno, že trubky běžného typu mají velmi široké použití. Uvedené poznámky dokazují, že existuje velká konkurence a zaměnitelnost těchto typů výrobků.
(11) Z uvedeného vyplývá, že je potvrzeno prozatímní rozhodnutí, které stanoví, že všechny bezešvé trubky, ať již jsou běžného typu, nebo určené pro přepravu, tvoří jediný dotyčný výrobek.
2. Podobný výrobek
(12) Je třeba připomenout, že v bodech odůvodnění 11 a 12 prozatímního nařízení Komise uvedla, že bezešvé trubky dovážené ze dvou uvedených států, bezešvé trubky vyráběné a prodávané ve Společenství jejich vlastním průmyslem i bezešvé trubky prodávané na chorvatském trhu mají stejné základní fyzikální i technické parametry a jsou v podstatě určeny ke stejnému využití.
(13) Bylo uvedeno, že bezešvé trubky vyráběné ve Společenství se liší od trubek vyráběných na Ukrajině. Ukrajinské trubky jsou vyráběny podle jiných norem, než jsou normy platné ve Společenství, a když byly podrobeny zvláštním testům používaným pro bezešvé trubky vyráběné ve Společenství, ukázalo se, že ukrajinské trubky jsou vyráběny odlišnými výrobními postupy.
(14) Průzkum prokázal, že průmysl ve Společenství a ukrajinští vývozci vyrábějí své výrobky podle stejných nebo podobných národních a mezinárodních norem. Informace dodané ukrajinskými vývozci dokazují, že bezešvé trubky vyvážené do Společenství, ať již jsou běžného typu nebo určené pro přepravu, dodržují, stejně jako bezešvé trubky vyrobené průmyslem ve Společenství, takové průmyslové normy jako DIN, API a ASTM.
(15) S ohledem na výše uvedené jsou potvrzena prozatímní rozhodnutí, která stanoví, že bezešvé trubky dovážené z uvedených zemí, bezešvé trubky vyráběné a prodávané ve Společenství jeho vlastním průmyslem i bezešvé trubky prodávané na chorvatském trhu jsou výrobky stejného druhu ve smyslu čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 (dále jen "výchozí nařízení").
D. DUMPING
1. Chorvatsko
(16) Od přijetí prozatímních opatření nebyl předložen žádný argument týkající se propočtu běžné hodnoty, stanovení vývozní ceny, srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou nebo stanovení dumpingového rozpětí. Rozhodnutí učiněná v bodech odůvodnění 13 a 19 prozatímního nařízení byla potvrzena. Dumpingové rozpětí zůstává stejně jako současné rozpětí na výši 40,8 %.
2. Ukrajina
a) Běžná hodnota
(17) Po uveřejnění prozatímního nařízení uplatnil jeden dovozce námitky proti výběru Chorvatska jako státu s tržním hospodářstvím určeným ke stanovení běžné hodnoty pro Ukrajinu. Uvedl, že náklady na energii a ostatní výrobní prostředky jsou v Chorvatsku mnohokrát vyšší než na Ukrajině, že chorvatský trh je monopolizován nebo nejméně ovládán jedním národním výrobcem a že byly uvedeny nedostatečné prvky jako důkaz reprezentativnosti chorvatského trhu.
(18) Argument týkající se vyšších výrobních nákladů v Chorvatsku nebyl shledán přijatelným za podmínek, kdy Ukrajina nemá tržní hospodářství a kdy nelze nalézt spolehlivé srovnání. Bylo třeba stanovit, zda ukrajinští výrobci mají ve srovnání s Chorvatskem naprostou výhodu při využívání energie. Není tomu tak. Kromě toho výběr Chorvatska nebyl nerozumný, neboť jedna z dalších možností, Brazílie, byla odmítnuta protože ceny na brazilském trhu byly vysoké z důvodů jeho ovládání jedním výrobcem. Naproti tomu Chorvatsko dováželo stejné množství dotyčného výrobku jako vyváželo, což vytvářelo na vnitřním trhu konkurenci. Navíc byly jeho vnitřní prodeje reprezentativní a převyšovaly o více než 5 % celkový objem ukrajinských vývozů do Společenství. Dále byly zváženy ještě jiné možnosti než Brazílie, jako např. Spojené státy americké či Česká republika. Z těchto států však nepřišla žádná nabídka spolupráce.
(19) Pokud jde o metodologii nebo o výpočet běžné hodnoty, nebyl předložen žádný jiný argument, proto byla rozhodnutí uvedená v bodech odůvodnění 20 a 26 prozatímního nařízení potvrzena.
b) Vývozní cena
(20) Jeden výrobce - vývozce vznesl námitky proti tomu, že při stanovení vývozní ceny Komise nezohlednila prodeje jeho dovoznímu partnerovi ve Společenství z důvodů nespolehlivosti dodaných informací. Rozhodnutí uvedená v bodech odůvodnění 27 a 28 prozatímního nařízení byla však potvrzena, neboť nebyl předložen žádný důkaz o opravě uvedených informací.
c) Porovnání
(21) Výrobci - vývozci opakovaně požadovali úpravu z titulu rozdílů ve fyzických a technických parametrech, neboť ukrajinský průmysl vyrábí trubky podle méně přísných norem, než jsou normy používané ve Společenství. Tato žádost byla odsunuta do prozatímního stádia, protože nebyla podložena náležitými argumenty. Výrobci - vývozci opět opominuli doložit argumenty a při neexistenci nových skutečností byla rozhodnutí uvedená v bodech odůvodnění 29 a 31 prozatímního nařízení potvrzena.
d) Dumpingové rozpětí
(22) Prozatímní rozhodnutí týkající se dumpingových rozpětí byla potvrzena ve výši 123,7 % pro Ukrajinu.
E. ÚJMA
1. Definice průmyslu Společenství
(23) Vzhledem k neexistenci nových skutečností jsou rozhodnutí týkající se definice průmyslu Společenství uvedená v bodech odůvodnění 34 a 38 prozatímního nařízení potvrzena.
2. Dovozy z uvedených států do Společenství
a) Souhrn
(24) Chorvatský výrobce - vývozce prosazoval, aby dovozy z Chorvatska nebyly dávány dohromady s dovozy z Ukrajiny z důvodů jejich oceňování. V této věci bylo konstatováno, že objem dovozů z Chorvatska po dobu průzkumu byl značně nižší než objem dovozů z Ukrajiny a že jeho hodnota byla vyšší. Současně bylo konstatováno, že chorvatské vývozy se vyvíjely podle cen stanovených ukrajinskými dovozy na trhu Společenství.
(25) Bylo řečeno, že dumpingové rozpětí bylo důležité pro oba státy. Objemy dovozů z Chorvatska a z Ukrajiny se zvýšily v průběhu uvedeného období a dosáhly úrovně, která v obou případech značně převýšila úroveň minimis. Pokud jde o cenu dovozů, bylo konstatováno, že ceny bezešvých trubek pocházejících z těchto dvou států byly výrazně nižší než ceny těchto výrobků průmyslu Společenství v průběhu průzkumu. Dále byly bezešvé trubky pocházející z obou uvedených států prodávány stejným způsobem a za srovnatelných podmínek, což je činí konkurenceschopnými jak mezi sebou, tak ve vztahu k trubkám prodávaným průmyslem Společenství.
(26) Prozatímní rozhodnutí týkající se vhodnosti sčítání dovozů z Chorvatska a Ukrajiny z důvodů oceňování byla tedy potvrzena.
b) Ceny dumpingových dovozů
(27) Podceněné rozpětí pro Chorvatsko a Ukrajinu bylo znovu přepočítáno na základě důkazů předložených dotčenými stranami ve vztahu k cenám některých kategorií výrobků a seskupení bezešvých trubek s cílem porovnání cen.
(28) Pokud jde o Chorvatsko, činí revidovaný vážený průměr podhodnocených cen vyjádřený procentem na úrovni cen používaných průmyslem Společenství 14,4 %.
(29) Pokud jde o Ukrajinu, činí revidovaný vážený průměr podhodnocených cen vyjádřený procentem na úrovni cen používaných průmyslem Společenství 24 %.
3. Situace v průmyslu Společenství
a) Úvodní poznámka
(30) Po uveřejnění prozatímního nařízení konstatovala Komise 8. prosince 1999, že někteří výrobci Společenství působící v průmyslu Společenství v rámci uvedeného postupu porušili článek 81 smlouvy ES tím, že se uchýlili k protikonkurenčním praktikám. Bylo prokázáno, že v letech 1990 až 1995 se firmy Dalmine, Mannesmannröhren-Werke a Vallourec dohodly, že budou navzájem respektovat své národní trhy, pokud jde o některé bezešvé trubky, a zejména trubkový materiál určený do petrolejářských zemí a některé přepravní trubky.
(31) Bylo prošetřeno rozhodnutí, aby mohlo být stanoveno, zda újma z hlediska průmyslu Společenství byla způsobena dumpingovými dovozy nebo zda souvisela s vlastním jednáním některých výrobců Společenství.
(32) Je třeba poznamenat, že období uvedeného průzkumu (1. ledna 1997 až 31. října 1998) se nekryje z obdobím, ve kterém byly použity protikonkurenční praktiky. Vzhledem k tomu, že tyto praktiky byly použity před obdobím braným v úvahu v rámci uvedeného postupu a že zvyšování objemu dovozů z Chorvatska a Ukrajiny za dumpingové ceny se shodovalo s újmou průmyslu Společenství, nemůže být prokázáno, že protikonkurenční jednání některých výrobců Společenství způsobilo újmu průmyslu Společenství v průběhu uvedeného postupu v dostačující šíři, aby byly narušeny kauzální spojitosti mezi újmou způsobenou průmyslu Společenství a uvedenými dovozci ve smyslu čl. 3 odst. 6 výchozího nařízení.
b) Argumenty předložené dotčenými stranami týkající se prozatímních rozhodnutí
(33) Ukrajinští výrobci - vývozci zdůrazňovali, že průmyslu Společenství nebyla způsobena závažná újma ve smyslu článku 3 výchozího nařízení, neboť mezi rokem 1997 a obdobím průzkumu se ukazatelé produktivity a využití kapacit zlepšily a trh se vyznačoval stabilitou. Kromě toho vznesli námitky proti prozatímnímu rozhodnutí týkajícímu se rentability průmyslu Společenství. Tato námitka byla podpořena několika články v tisku, které prokazovaly zlepšení finačních výsledků výrobců Společenství v oblasti bezešvých trubek.
(34) Je třeba uvést, že podle čl. 3 odst. 5 výchozího rozhodnutí žádný z vyjmenovaných faktorů tohoto ustanovení nemůže být podkladem pro vyjádření, zda průmyslu Společenství byla způsobena újma ve smyslu článku 3 výchozího nařízení.
(35) Co se týče zlepšení situace průmyslu Společenství mezi rokem 1997 a obdobím průzkumu, zvláště pokud jde o úroveň produktivity a využití kapacit, je třeba tento vývoj prozkoumat z hlediska antidumpingových opatření zaměřených v roce 1997 proti dovozům bezešvých trubek z České republiky, Maďarska, Polska, Rumunska, Ruska a Slovenské republiky nařízením (ES) č. 2320/97 [3]. Očekávaným výsledkem těchto antidumpingových opatření bylo zabránit poškození průmyslu Společenství.
(36) Současně je třeba poznamenat, že mezi rokem 1997 a obdobím průzkumu byla rentabilita dosažená průmyslem Společenství na nižší úrovni, než by mohla dosáhnout za podmínek obvyklé konkurence bez dumpingových dovozů. Pokud jde o spolehlivost údajů o rentabilitě, je třeba poznamenat, že odpovídají informacím dodaným průmyslem Společenství v rámci průzkumu a že byly ověřeny na místě. Pokud jde o údaje o rentabilitě dodané ukrajinskými výrobci - vývozci, je nutné poznamenat, že zahrnují výrobky, které nejsou součástí průzkumu, a že se vztahují k jinému období, než je období průzkumu. Pokud jde o trh, bylo konstatováno, že průmysl Společenství nebyl schopen získat zpět ztracené trhy. Průmysl Společenství nemohl tedy plně využít předcházející zavedení konečných opatření ohledně dovozů z České republiky, Maďarska, Polska, Rumunska, Ruska a Slovenské republiky.
(37) Vzhledem k výše uvedenému jsou prozatímní rozhodnutí týkající se závažné újmy způsobené průmyslu Společenství potvrzena.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(38) Jelikož se nevyskytly nové skutečnosti, byla potvrzena rozhodnutí uvedená v bodech odůvodnění 68 a 73 prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
(39) Vzhledem k rozhodnutím Komise uvedeným v bodě odůvodnění 30 bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření nemohlo způsobit poruchy v konkurenci na uvedeném trhu. Bereme-li v úvahu protikonkurenční praktiky uskutečněné během období předcházejícího období uvedeného postupu, není třeba dělat závěry, že by zavedení antidumpingových opatření mělo v budoucnosti vliv na konkurenci na uvedeném trhu.
(40) Jelikož se nevyskytly nové skutečnosti týkající se tohoto bodu, byla potvrzena prozatímní rozhodnutí uvedená v bodech odůvodnění 74 a 83 prozatímního nařízení.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň vyloučení újmy
(41) Byla potvrzena metoda použitá pro stanovení rozpětí újmy uvedená v bodech odůvodnění 86 a 87 prozatímního nařízení.
(42) Rozpětí újmy upravené podle připomínek dotčených stran po uveřejnění prozatímních rozhodnutí a popsané v bodě odůvodnění 27 jsou stanoveny následovně:
Chorvatsko: | 23 %, |
Ukrajina: | 38,5 %. |
2. Forma a úroveň konečných opatření
(43) Rozhodnutí, ke kterým Komise dospěla v souvislosti s dumpingem, újmou, kauzálními souvislostmi a zájmem Společenství, byla podkladem pro konečná opatření.Vzhledem k rozmanitosti výrobků by mělo stanovené antidumpingové clo mít formu ad valorem.
(44) V souladu s čl. 9 odst. 4 výchozího nařízení se clo pro všechny výrobce - vývozce stanoví ve výši rozpětí újmy nebo dumpingového rozpětí podle toho, které je nižší. Toto clo vyjádřené v procentech ceny franko hranice Společenství je stanoveno následovně:
Chorvatsko: | 23 %, |
Ukrajina: | 38,5 %. |
(45) Po zavedení prozatímních antidumpingových opatření se výrobce - vývozce z Chorvatska, výrobci - vývozci z Ukrajiny a ukrajinské orgány zavázali nabídnout stejné ceny, jako jsou ceny nabízené ostatními výrobci ze střední a východní Evropy odsouhlasené Komisí v roce 1997 z titulu nařízení (ES) č. 2320/97. Vyloučení újmy je zajištěno dvěma způsoby: za prvé příslibem ceny pro dovozy v rámci limitů stanoveného objemu, za druhé clem ad valorem uvaleným na dovozy nad rámec těchto limitů.
(46) Aby bylo zajištěno, že objem dovozů osvobozených od cla ad valorem nepřekročí množství uvedené v závazku ceny, je osvobození poskytnuto po předložení celním orgánům členského státu platného výrobního certifikátu, který přesně označuje výrobce a popis zboží, a deklarace podepsané výrobcem.
(47) Aby mohla Komise dohlížet na správné plnění výše uvedených závazků, souhlasili výrobci s pravidelným zasíláním údajů o vývozních prodejích do Společenství a s uchováváním kopií výrobních certifikátů za účelem pozdějšího ověření.
(48) Pokud jde o Ukrajinu, nabídli výrobci - vývozci společný závazek, což odráží skutečnost, že na Ukrajině není tržní hospodářství, a předložili záruky ukrajinských orgánů o zajištění dohledu nad maximálním objemem dovozů osvobozených od antidumpingového cla.
(49) Závazky týkající se určené ceny až do dosažení určitého objemu a clo ad valorem uvalené na zbylé dovozy jsou považovány za postačující prostředek k vyloučení újmy pro průmysl Společenství. V případě porušení nebo podezření z porušení závazku zavede Komise urychleně prozatímní nebo konečná cla podle čl. 8 odst. 9 a 10 výchozího nařízení.
(50) Komise odsouhlasila tyto závazky.
I. VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(51) Vzhledem k výši dumpingového rozpětí stanoveného pro výrobce - vývozce a ke značné újmě způsobené průmyslu Společenství je považováno za nezbytné vybrat částky uložené z titulu prozatímního antidumpingového cla zavedeného prozatímním nařízením ve výši konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu následujících výrobků pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny:
- bezešvé trubky ze železa nebo nelegované oceli používané pro ropovody nebo plynovody, o vnějším průměru nejvýše 406,4 milimetry (kódů KN 73041010 a 73041030),
- bezešvé trubky s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli tažené nebo válcované za studena (kódu KN 73043199),
- ostatní bezešvé trubky s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli, o vnějším průměru nejvýše 406,4 milimetry (kódů KN 73043991 a 73043993).
2. Sazby prozatímního cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, jsou pro dovozy výrobků uvedených v odstavci 1 tyto:
Stát | Výrobce | Celní sazba | Doplňkový kód TARIC |
Chorvatsko | Všechny společnosti | 23 % | A999 |
Ukrajina | Všechny společnosti | 38,5 % | A999 |
3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Dovozy uvedených výrobků jsou osvobozeny od antidumpingových cel stanovených v článku 1 pokud je výrobek vyroben a vyvezen do Společenství jednou ze společností vyjmenovaných v odstavci 4, jejichž závazky byly odsouhlaseny Komisí, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavcích 2 a 3.
2. V okamžiku prohlášení o uvedení do volného pohybu zboží je osvobození od cla poskytnuto po předložení příslušným celním orgánům členských států platného výrobního certifikátu vydaného jednou ze společností uvedených v odstavci 4. Výrobní certifikát odpovídá požadavkům dokumentů uvedených v závazku odsouhlaseném Komisí, jehož hlavní části jsou vyjmenovány v příloze.
3. Výrobní certifikát uvedený v odstavci 2 musí být předložen během tří měsíců po datu vydání. Množství předložené celním orgánům členských států k dovozu do Společenství s osvobozením od antidumpingového cla nesmí překročit množství uvedené v certifikátu. Pokud je toto množství překročeno, přebytek podléhá clu a deklaruje se pod doplňkovým kódem TARIC podle čl. 1 odst. 2.
4. Dovozy doložené výrobním certifikátem jsou deklarovány pod následujícími doplňkovými kódy TARIC:
Stát | Výrobce | Doplňkový kód TARIC |
Chorvatsko | Zeljezara Sisak d.d., Sisak | A064 |
Ukrajina | Dnepropetrovsk Tube Works, Dnepropetrovsk | A065 |
Nikopol Pivdennotrubny Works, Nikopol | A066 |
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnepropetrovsk | A067 |
Článek 3
V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (ES) č. 384/96 uvádějí zprávy členských států Komisi pro každé uvedení do volného pohybu zboží rok a měsíc vývozu, kódy KN, TARIC a doplňkové kódy TARIC, druh opatření, zemi původu, množství, hodnotu, antidumpingové clo, členský stát dovozce, a pokud existuje, číslo série výrobního certifikátu.
Článek 4
Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel uložených podle nařízení (ES) č. 1802/1999 se vyberou ve výši konečně uložené celní sazby. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. února 2000.