KOMMISSIONENS DIREKTIV 97/46/EF af 25. juli 1997 om ændring af direktiv 95/44/EF om de betingelser, hvorunder visse skadegørende planter, planteprodukter og andre objekter, der er anført i bilag I-V til Rådets direktiv 77/93/EØF, må føres ind i eller flyttes inden for Fællesskabet eller visse beskyttede zoner inden for dette med henblik på forsøg, forskning eller planteforædling
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets direktiv 77/93/EØF af 21. december 1976 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 97/14/EF (2), særlig artikel 3, stk. 7, litra e), artikel 4, stk. 5, artikel 5, stk. 5, og artikel 12, stk. 3c, og
ud fra følgende betragtninger:
Ifølge direktiv 77/93/EØF må de skadegørere, der er anført i bilag I og II til nævnte direktiv, uanset om de optræder isoleret eller sammen med de relevante planter eller planteprodukter, der er anført i bilag II til nævnte direktiv, ikke føres ind i og ved flytning spredes inden for Fællesskabet eller visse beskyttede zoner inden for dette;
ifølge direktiv 77/93/EØF må planter, planteprodukter og andre objekter, der er anført i bilag III til nævnte direktiv, ikke føres ind i Fællesskabet eller visse beskyttede zoner inden for dette;
planter, planteprodukter og andre objekter, der er anført i bilag IV til direktiv 77/93/EØF, må heller ikke føres ind i eller flyttes inden for Fællesskabet eller visse beskyttede zoner inden for dette, medmindre de relevante særlige krav i nævnte bilag er opfyldt;
planter, planteprodukter og andre objekter, der er anført i bilag V, del B, til direktiv 77/93/EØF, og som kommer fra tredjelande, må ikke føres ind i Fællesskabet, medmindre de opfylder normerne og kravene i nævnte direktiv og er ledsaget af et officielt plantesundhedscertifikat, der skaber sikkerhed herfor, og desuden underkastes en officiel undersøgelse for at kontrollere, om de opfylder disse bestemmelser;
ifølge artikel 3, stk. 7, litra e), artikel 4, stk. 5, artikel 5, stk. 5, og artikel 12, stk. 3c, i direktiv 77/93/EØF finder disse regler dog ikke anvendelse på indførelse og flytning af sådanne skadegørere, planter, planteprodukter og andre objekter med henblik på forsøg, forskning eller planteforædling, dersom visse betingelser, der skal fastsættes på EF-plan, er opfyldt;
de betingelser, der skal være opfyldt i tilfælde af sådanne indførelser eller flytninger for at sikre, at der ikke er risiko for spredning af skadegørere, er fastsat i Kommissionens direktiv 95/44/EF (3);
i medlemsstaterne er der behov for at indføre planter af udløber- eller knolddannende arter af Solanum L. eller hybrider heraf, der er bestemt til udplantning, planteforædling, bevarelse af genetisk materiale eller videnskabelig forskning;
i Kommissionens beslutning 80/862/EØF (4), senest ændret ved beslutning 96/713/EF (5), er der fastlagt betingelser, der skal være opfyldt i tilfælde af indførelser eller flytninger af nævnte planter for at sikre, at der ikke er risiko for spredning af skadegørere;
anvendelsesperioden for beslutning 80/862/EØF udløber den 31. december 1997, og betingelserne i beslutningen bør derfor medtages i dette direktiv;
det er nødvendigt at fastlægge de betingelser, der skal være opfyldt i tilfælde af sådanne indførelser eller flytninger af nævnte planter for at sikre, at der ikke er risiko for spredning af skadegørere;
betingelserne skal tage højde for udviklingen i afprøvningsmetoder for kartoffelsygdomme og nye oplysninger om skadegørere på kartofler, for hvilke der skal foretages en prøve for at fastslå, om skadegørerne er til stede;
de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed -
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
I direktiv 95/44/EF foretages følgende ændringer:
1) Artikel 1, stk. 1, affattes således:
»1. Medlemsstaterne drager omsorg for, at der for alle aktiviteter i forbindelse med forsøg, forskning eller planteforædling, i det følgende benævnt »aktiviteterne«, der indebærer anvendelse af skadegørere, planter, planteprodukter og andre objekter omfattet af artikel 3, stk. 7, litra e), artikel 4, stk. 5, artikel 5, stk. 5, eller artikel 12, stk. 3c, i direktiv 77/93/EØF, i det følgende benævnt »materialet«, indsendes en ansøgning til de ansvarlige officielle organer, inden sådant materiale føres ind i eller flyttes inden for en medlemsstat eller relevante beskyttede zoner inden for denne.«
2) I bilag III, del A, indsættes:
»Afsnit IV: Planter af udløber- eller knolddannende arter af Solanum L. eller hybrider heraf, til udplantning
1. Plantematerialet underkastes passende behandlingsprocedurer som fastsat i FAO/IPGRI Technical Guidelines.
2. Efter gennemførelsen af de i punkt 1 nævnte behandlingsprocedurer underkastes plantematerialet i sin helhed indekseringsprocedurer. Alt plantemateriale, herunder indikatorplanter, holdes i de godkendte faciliteter under de karantænebetingelser, der er fastsat i bilag I. Plantemateriale, der er bestemt til godkendelse med henblik på officiel frigivelse, holdes under betingelser, der fremmer en normal vækstcyklus, og underkastes visuel inspektion for tegn og symptomer på skadegørere, herunder alle relevante skadegørere, der er nævnt i direktiv 77/93/EØF, og potato yellow vein disease, ved ankomsten og derefter på passende tidspunkter indtil degeneration i løbet af den periode, hvor indekseringsprocedurerne gennemføres.
3. De i punkt 2 nævnte indekseringsprocedurer gennemføres efter de i punkt 5 nævnte tekniske regler for at påvise i det mindste følgende skadegørere:
- Bakterier
a) Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann og Kotthoff) Davis et al
b) Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith
- Vira og viruslignende organismer
a) Andean potato latent virus
b) potato black ringspot virus
c) potato spindle tuber viroid
d) potato yellowing alfamovirus
e) potato virus T
f) Andean potato mottle virus
g) almindelig kartoffelvirus A, M, S, V, X og Y (inklusive, Y° og Yn og Yc) og bladrullesygevirus.
Hvad læggekartofler angår, gennemføres indekseringsprocedurerne dog for at påvise i det mindste de vira og viruslignende organismer, der er nævnt i litra a)-e).
4. Plantemateriale, der er blevet underkastet de i punkt 2 nævnte visuelle inspektioner, og hvor der er iagttaget tegn og symptomer på skadegørere, underkastes en undersøgelse, herunder om nødvendigt prøver, for at identiteten af de skadegørere, der har forårsaget tegnene og symptomerne, så vidt muligt kan bestemmes.
5. De i punkt 3 nævnte tekniske regler er følgende:
- For bakterier
1. For knolde prøves hælen af hver knold. Standardprøven omfatter 200 knolde. Proceduren kan dog praktisk gennemføres med prøver af færre end 200 knolde.
2. For unge planter og stiklinger (herunder også mikroplanter) prøves den nedre del af stænglen og, hvor det er relevant, rødderne for hver del af plantematerialet.
3. Det anbefales, at afkom af knolde eller stængelbasis af ikke-knolddannende arter prøves over en normal vækstcyklus efter den prøvning, der er nævnt i punkt 1 og 2.
4. For det i punkt 1 nævnte materiale er prøvemetoden for Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann og Kotthoff) Davis et al den fællesskabsmetode, der er anført i bilag I til Rådets direktiv 93/85/EØF (1)(1) EFT nr. L 259 af 18. 10. 1993, s. 1.
. For det i punkt 2 nævnte materiale vil denne prøvemetode kunne anvendes.
5. For det i punkt 1 nævnte materiale er prøvemetoden for Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith den interimsprøveordning, der er anført i bilaget til Kommissionens beslutning, og som anvendes i stedet for karantæneprocedure nr. 26 for Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith som fastsat af Plantebeskyttelsesorganisationen for Europa og middelhavsområderne (EPPO). For det i punkt 2 nævnte materiale vil denne prøvemetode kunne anvendes.
- For vira og viruslignende organismer bortset fra potato spindle tuber viroid
1. Prøvning af plantemateriale (knolde, unge planter og stiklinger, herunder også mikroplanter) omfatter mindst en serologisk prøve, der gennemføres på eller tæt på blomstringstidspunktet for hver af de på listen anførte skadegørere bortset fra potato spindle tuber viroid, efterfulgt af en biologisk prøve af det materiale, der gav et negativt resultat af den serologiske prøve. For bladrullesygevirus gennemføres der to serologiske prøver.
2. Prøvning af læggekartofler omfatter mindst en serologisk prøve eller en biologisk prøve, hvis en serologisk prøve ikke kan foretages. Det anbefales kraftigt at gennemføre en ny prøve af en del af de negative prøver og efterprøve grænseresultater ved en anden metode.
3. De serologiske og biologiske prøver, der er nævnt i punkt 1 og 2, gennemføres på væksthusplanter, hvoraf der udtages prøver mindst to steder på hver stængel, herunder et ungt, fuldt udviklet blad fra toppen af hver stængel og et ældre blad fra en position midt på stænglen; der udtages prøver af hver stængel på grund af en mulig ikke-systemisk infektion. I forbindelse med den serologiske prøve må blade fra forskellige planter ikke samles, medmindre anvendelsesmetoden berettiger til, at prøverne samles; blade fra den samme stængel må dog samles for at lave én prøve af hver plante. I forbindelse med den biologiske prøve må der højst samles blade fra fem planter med podning af et minimum af identiske indikatorplanter.
4. De relevante indikatorplanter, der anvendes til den i punkt 1 og 2 nævnte prøvning, er dem, der er opført på listen fra Plantebeskyttelsesorganisationen for Europa og middelhavsområderne (EPPO), eller andre officielt godkendte indikatorplanter, som har vist sig at kunne påvise vira.
5. Kun materiale, der er blevet direkte prøvet, frigives fra karantæne. Hvis der er gennemført øjenindeksering, må kun afkom af det afprøvede øje frigives. Knolden bør ikke frigives på grund af mulige problemer med ikke-systemiske infektioner.
- For potato spindle tuber viroid
1. Til alle prøver anvendes væksthusplanter, som er godt i vækst, men inden blomstring og pollenproduktion. Prøvning af knoldspirer/in vitro-planter/små aflæggere bør kun betragtes som en foreløbig prøve.
2. Prøver tages fra et fuldt udviklet blad i toppen af hver stængel af planten.
3. Alt prøvemateriale dyrkes ved en temperatur på ikke under 18 °C (helst ved temperaturer på over 20 °C) og med en lysperiode på mindst 16 timer.
4. Prøvning sker ved hjælp af radioaktivt eller ikke-radioaktivt mærkede CDNA eller RNA-sonder, return-PAGE (med sølvfarvning) eller RT-PCR.
5. Den maksimale samlesats for sonder og return-PAGE er 5. Anvendelse af denne eller større samlesatser skal valideres.«
Artikel 2
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. januar 1998. De underretter straks Kommissionen herom.
Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal disse indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.
2. Medlemsstaterne meddeler straks Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Kommissionen underretter de øvrige medlemsstater herom.
Artikel 3
Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Artikel 4
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 1997.
Směrnice Komise 97/46/ES
ze dne 25. července 1997,
kterou se mění směrnice 95/44/ES, kterou se stanoví podmínky, na základě kterých lze pro pokusné nebo vědecké účely a pro práci ve šlechtění odrůd dovážet některé škodlivé organismy, rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty uvedené v přílohách I až V směrnice Rady 77/93/EHS do Společenství nebo některých chráněných zón Společenství nebo je na těchto územích přemísťovat
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 77/93/EHS ze dne 21. prosince 1976 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství [1], naposledy pozměněnou směrnicí Komise 97/14/ES [2], a zejména na čl. 3 odst. 7 písm. e), čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 5 a čl. 12 odst. 3c uvedené směrnice,
vzhledem k tomu, že podle směrnice 77/93/EHS nesmějí být škodlivé organismy uvedené v přílohách I a II dováženy do Společenství nebo některých chráněných zón Společenství ani na těchto územích být rozšiřovány přemísťováním, ať již v izolovaném stavu, nebo ve spojení s příslušnými rostlinami nebo rostlinnými produkty uvedenými v příloze II uvedené směrnice;
vzhledem k tomu, že směrnice 77/93/EHS rovněž stanoví, že rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty uvedené v příloze III nesmějí být dováženy do Společenství nebo do některých chráněných zón Společenství;
vzhledem k tomu, že rovněž rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty uvedené v příloze IV směrnice 77/93/EHS nesmějí být dováženy do Společenství nebo některých chráněných zón Společenství nebo na těchto územích být přemísťovány, pokud nejsou splněny příslušné zvláštní požadavky stanovené v uvedené příloze;
vzhledem k tomu, že rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty uvedené v příloze V části B směrnice 77/93/EHS a pocházející ze třetích zemí nesmějí být dováženy do Společenství, pokud nesplňují normy a požadavky stanovené v uvedené směrnici a pokud nejsou opatřeny úředním rostlinolékařským osvědčením potvrzujícím jejich splnění a pokud navíc nebyly podrobeny úřední kontrole za účelem ověření splnění těchto ustanovení;
vzhledem k tomu, že podle čl. 3 odst. 7 písm. e), čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 5 a čl. 12 odst. 3c směrnice 77/93/EHS se však tato pravidla za určitých podmínek, které musí být stanoveny na úrovni Společenství, nevztahují na dovoz a přemísťování uvedených škodlivých organismů, rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů určených pro pokusné nebo vědecké účely a pro práci ve šlechtění odrůd;
vzhledem k tomu, že směrnice Komise 95/44/ES [3] stanoví podmínky, které musí být splněny v případě takového dovozu nebo přemísťování, aby nemohlo vzniknout žádné nebezpečí šíření škodlivých organismů;
vzhledem k tomu, že pro členské státy je potřebné dovážet rostliny stolonotvorných nebo hlízotvorných druhů Solanum L. a jejich kříženců, určené k výsadbě, pro práci ve šlechtění odrůd, za účelem uchování genových zdrojů nebo pro účely vědeckého výzkumu;
vzhledem k tomu, že rozhodnutí Komise 80/862/EHS [4] naposledy pozměněné rozhodnutím 96/713/ES [5] stanoví podmínky, které musí být splněny v případě dovozu nebo přemísťování uvedených rostlin, aby nevzniklo žádné nebezpečí šíření škodlivých organismů;
vzhledem k tomu, že použitelnost pozměněného rozhodnutí 80/862/EHS končí dnem 31. prosince 1997, a je proto vhodné zapracovat podmínky stanovené uvedeným rozhodnutím do této směrnice;
vzhledem k tomu, že je nezbytné stanovit podmínky, které musí být splněny v případě dovozu nebo přemísťování uvedených rostlin, aby nevzniklo žádné nebezpečí šíření škodlivých organismů;
vzhledem k tomu, že tyto podmínky musí brát v úvahu vývoj nových metod pro testování chorob brambor a nové poznatky o organismech škodlivých pro brambory, jejichž přítomnost je nezbytné zjišťovat testováním;
vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Směrnice 95/44/ES se mění takto:
1. V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Členské státy zajistí, aby pro jakékoli činnosti k pokusným nebo vědeckým účelům a pro práci ve šlechtění odrůd (dále jen "činnosti";), které vyžadují používání škodlivých organismů, rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů podle čl. 3 odst. 7 písm. e), čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 5 nebo čl. 12 odst. 3c směrnice 77/93/EHS (dále jen "materiál";), byla odpovědným úředním subjektům předložena žádost před dovozem veškerého takového materiálu do členského státu nebo jeho chráněných zón nebo před jeho přemísťováním na těchto územích.";
2. V příloze III části A se vkládá nový oddíl, který zní:
"Oddíl IV: Rostliny stolonotvorných nebo hlízotvorných druhů Solanum L., nebo jejich kříženců, určené k výsadbě
1. Rostlinný materiál musí být podle potřeby podroben příslušným ozdravným postupům definovaným v technické příručce FAO/IPGRI.
2. Po uplatnění ozdravných postupů uvedených v bodu 1 je každá jednotka rostlinného materiálu podrobena indexování. Veškerý rostlinný materiál, včetně indexovaných rostlin, musí být uchováván ve schválených zařízeních a v podmínkách karanténní izolace definovaných v příloze I. Rostlinný materiál určený k úřednímu uvolnění musí být uchováván v podmínkách, které umožňují normální průběh vegetačního vývoje, a je podroben vizuálním prohlídkám za účelem zjištění příznaků napadení škodlivými organismy, včetně všech škodlivých organismů uvedených ve směrnici 77/93/EHS a potato yellow vein disease, které se provádějí po dodání a následně v celém období trvání indexačních postupů, a to v pravidelných intervalech až do ukončení vývoje rostlin.
3. Metody indexování uvedené v bodu 2 musí být prováděny podle technických ustanovení stanovených v bodu 5, k detekci alespoň těchto škodlivých organismů:
- Bakterie:
a) Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al;
b) Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith.
- Viry a virům podobné organismy:
a) Andean potato latent virus;
b) Potato black ringspot virus;
c) Potato spindle tuber viroid;
d) Potato yellowing alphamovirus;
e) Potato virus T;
f) Andean potato mottle virus;
g) obecné viry bramboru A, M, S, V, X a Y (včetně Yo, Yn a Yc) a potato leaf roll virus.
V případě semen bramboru však musí být provedeno indexování k detekci alespoň virů a virům podobných organismů uvedených pod písmeny a) až e).
4. Rostlinný materiál podrobený vizuálním prohlídkám podle bodu 2, na němž byly zjištěny příznaky napadení škodlivými organismy, musí být podroben vyšetření, včetně případných testů, k co nejpřesnějšímu určení totožnosti škodlivých organismů způsobujících tyto příznaky.
5. Technická ustanovení uvedená v bodu 3 jsou následující:
- pro bakterie:
1. U hlízy se testuje pupková část každé hlízy. Standardní velikost vzorku je 200 hlíz. Postup lze však uspokojivě provést i na vzorcích menších než 200 hlíz.
2. U mladých rostlin a řízků, včetně mikro-rostlin se testují spodní části stonku, případně kořeny, každé jednotky rostlinného materiálu.
3. V průběhu jednoho obvyklého vegetačního období po otestování podle bodů 1 a 2 se doporučuje otestovat dceřiné hlízy nebo, u druhů nevytvářejících hlízy, báze stonků.
4. Materiál uvedený v bodu 1 musí být testován na Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al metodou stanovenou v příloze I směrnice Rady 93/85/EHS [6]. U materiálu uvedeného v bodu 2 lze také použít tuto metodu.
5. Materiál uvedený v bodu 1 musí být testován na Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith podle prozatímního testovacího postupu stanoveného v příloze rozhodnutí, které má být Komisí přijato, aby se nahradil karanténní postup č. 26 pro Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, jak je stanoven Evropskou a středozemní organizací pro ochranu rostlin (EPPO). U materiálu uvedeného v bodu 2 lze také použít tuto metodu.
- pro viry a virům podobné organismy, kromě potato spindle tuber viroid:
1. Testování vegetativního rozmnožovacího materiálu (hlízy, mladé rostliny a řízky, včetně mikro-rostlin) musí zahrnovat nejméně sérologický test, provedený v době květu nebo v jeho těsné blízkosti pro každý z uvedených škodlivých organismů, s výjimkou potato spindle tuber viroid. U materiálu s negativním výsledkem sérologického testu musí následovat test biologický. Pro potato leaf roll virus musí být provedeny dva sérologické testy.
2. Testování semen musí zahrnovat nejméně sérologický test, nebo biologický test, jestliže není možné provést test sérologický. Velmi se doporučuje provést opakované testování určité části negativních vzorků a v případě nejasných výsledků provést testování jinou metodou.
3. Sérologické a biologické testy uvedené v bodech 1 a 2 musí být provedeny na rostlinách pěstovaných ve sklenících, na vzorcích odebraných nejméně ze dvou míst na každém stonku, včetně mladého zcela vyvinutého lístku z vrcholu stonku a jednoho staršího lístku ze střední části stonku. Vzhledem k možnosti nesystémové infekce, musí být odebrán vzorek z každého stonku. U sérologického testu lístky odebraných z různých rostlin se nesmí spojit, vyjma případů, kdy směsný poměr byl pro použitou metodu ověřen; lístky odebrané z jednotlivých stonků však mohou být spojeny k vytvoření vzorku každé rostliny. U biologických testů je možné spojit maximálně až pět rostlin s inokulací nejméně stejného množství indikátorových rostlin.
4. Vhodné indikátorové rostliny pro biologické testování uvedené v bodech 1 a 2 jsou rostliny uvedené na seznamu vydaném Evropskou a středozemní organizací pro ochranu rostlin (EPPO), nebo jiné úředně schválené indikátorové rostliny, které vykazují schopnost detekovat viry.
5. Pouze materiál, který byl přímo otestován, může být uvolněn z karantény. V případě indexace oček může být uvolněno pouze potomstvo testovaných oček. Hlíza by neměla být uvolněna z důvodu možnosti nesystémové infekce.
- pro potato spindle tuber viroid:
1. U veškerého materiálu se testy provádějí na rostlinách vypěstovaných ve skleníku, jakmile jsou dobře vyvinuty, ale před rozkvětem a vytvořením pylu. Testy prováděné na klíčcích hlíz/rostlinách pěstovaných in vitro/malých sazenicích se považují pouze za předběžné.
2. Vzorky se odebírají z plně vyvinutého listu na vrcholu každého stonku rostliny.
3. Veškerý materiál určený k testování se pěstuje za teploty, která nesmí být nižší než l8 °C (nejlépe za teplot vyšších než 20 °C) a při fotoperiodě nejméně šestnácti hodin denně.
4. Testy se provádějí pomocí radioaktivně nebo neradioaktivně značených sond cDNA nebo RNA, postupem R-PAGE (s barvením stříbrem) nebo RT-PCR.
5. Kompozitní (směsný) vzorek při diagnóze pomocí sond a metody R-PAGE může tvořit maximálně pět jedinců. Používání tohoto poměru nebo poměrů vyšších musí být ověřeno."
Článek 2
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí dne 1. ledna 1998. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob, jakým má být tento odkaz učiněn, si určí členské státy.
2. Členské státy sdělí neprodleně Komisi všechna ustanovení vnitrostátních právních předpisů, která přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Komise o nich uvědomí ostatní členské státy.
Článek 3
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Článek 4
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 25. července 1997.