RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 975/98 af 3. maj 1998 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 105 A, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Monetære Institut (2),
i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) På Det Europæiske Råds møde i Madrid den 15. og 16. december 1995 vedtoges scenariet for overgangen til den fælles valuta, i henhold til hvilket euromønterne senest indføres den 1. januar 2002; der træffes beslutning om den nøjagtige dato, hvor euromønterne skal sættes i omløb, når Rådet vedtager forordningen om indførelse af euroen, umiddelbart efter at afgørelsen om medlemsstaternes indførelse af euroen som én fælles valuta er truffet, hvilket skal ske så tidligt som muligt i løbet af 1998;
(2) i henhold til artikel 105 A, stk. 2, i traktaten kan medlemsstaterne udstede mønter med forbehold af Den Europæiske Centralbanks (ECB) godkendelse af omfanget heraf, og Rådet, der træffer afgørelse efter fremgangsmåden i artikel 189 C og efter høring af ECB, kan vedtage foranstaltninger med henblik på at harmonisere den pålydende værdi og de tekniske specifikationer for alle mønter, som er bestemt til at sættes i omløb, i den udstrækning det er nødvendigt af hensyn til mønternes smidige omløb i Fællesskabet;
(3) Det Europæiske Monetære Institut har meddelt, at seddelrækken i euro vil gå fra 5 euro til 500 euro; sedlernes og mønternes pålydende værdi skal give mulighed for, at der let kan foretages kontantbetalinger af beløb udtrykt i euro og cent;
(4) Rådet gav Fællesskabets møntdirektører mandat til at udarbejde en beretning om et fælles europæisk møntsystem; de fremlagde en beretning i november 1996 og en revideret beretning i februar 1997, der beskriver de nye euromønters pålydende værdi og tekniske specifikationer (diameter, tykkelse, vægt, farve, sammensætning og rand);
(5) det nye europæiske fælles møntsystem bør skabe tillid i offentligheden og bør medføre teknologiske innovationer, som kan etablere det som et sikkert, pålideligt og effektivt system;
(6) offentligt accept af det nye system er et af hovedformålene med Fællesskabets møntsystem; offentlighedens tillid til det nye system vil afhænge af de fysiske karakteristika af euromønterne, som bør være så brugervenlige som muligt;
(7) forbrugersammenslutninger, Den Europæiske Blindeorganisation og repræsentanter for automatindustrien er blevet hørt for at tage hensyn til vigtige møntbrugerkategoriers specifikke krav; for at sikre en smidig overgang til euroen og fremme brugernes accept af det nye møntsystem skal det garanteres, at visuelle og taktile karakteristika gør det let at skelne mønterne fra hinanden;
(8) det vil være lettere at genkende og blive fortrolig med de nye euromønter, hvis diameterens størrelse bringes i overensstemmelse med mønternes pålydende værdi;
(9) på grund af 1- og 2-euros høje værdi er der behov for nogle særlige sikkerhedsforholdsregler for at reducere mulighederne for forfalskning; de mest effektive sikkerhedsforholdsregler i dag anses for at være en teknik til møntfremstilling i tre lag og kombinationen af to forskellige farver i én mønt;
(10) at give mønterne henholdsvis en europæisk og en national side er en egnet måde at udtrykke tanken om den europæiske monetære union mellem medlemsstaterne og kan i væsentlig grad øge borgernes accept af mønterne;
(11) Europa-Parlamentet og Rådet vedtog den 30. juni 1994 direktiv 94/27/EF (4), som begrænsede anvendelse af nikkel i visse produkter i erkendelse af, at nikkel kan forårsage allergier under visse omstændigheder; mønter er ikke omfattet af dette direktiv; nogle medlemsstater anvender ikke desto mindre en nikkelfri legering kaldet Nordic Gold i deres nuværende møntsystem af hensyn til den offentlige sundhed; det synes ønskeligt at reducere nikkelindholdet i mønter ved overgangen til et nyt møntsystem;
(12) møntdirektørernes forslag bør derfor i princippet følges og kan tilpasses for at tage hensyn til vigtige møntbrugerkategoriers specifikke krav og til behovet for at mindske anvendelsen af nikkel i mønter;
(13) af alle de foreskrevne tekniske specifikationer for euromønter er alene angivelsen af tykkelsen af vejledende art, eftersom en mønts faktiske tykkelse afhænger af den foreskrevne diameter og vægt -
VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Den første række af euromønter omfatter otte pålydende værdier fra 1 cent til 2 euro med følgende tekniske specifikationer:
TABELPOSITION
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft den 1. januar 1999.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat i overensstemmelse med traktaten og med forbehold for artikel 109 K, stk. 1, og protokol nr. 11 og 12.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. maj 1998.
Nařízení Rady (ES) č. 975/98
ze dne 3. května 1998
o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 105a odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského měnového institutu [2],
v souladu s postupem stanoveným v článku 189c Smlouvy [3],
(1) Vzhledem k tomu, že na zasedání Evropské rady v Madridu ve dnech 15. a 16. prosince 1995 byl přijat scénář přechodu k jednotné měně, který stanoví zavedení euromincí nejpozději k 1. lednu 2002; že o přesném dni vydání euromincí se rozhodne poté, co Rada přijme nařízení o zavedení eura, což bude ihned po rozhodnutí o tom, které členské státy přijímají euro jako jednotnou měnu, jež by mělo být přijato co nejdříve v průběhu roku 1998.
(2) Vzhledem k tomu, že podle čl. 105a odst. 2 Smlouvy mohou členské státy vydávat mince za podmínky, že Evropská centrální banka (ECB) schválí objem emise a Rada postupem podle článku 189c přijme po konzultaci s ECB opatření k harmonizaci nominálních hodnot a technických specifikací všech mincí určených pro peněžní oběh v míře nezbytné k zajištění jejich plynulého oběhu ve Společenství.
(3) Vzhledem k tomu, že Evropský měnový institut oznámil, že eurobankovky budou vydány v rozmezí od pěti eur do pěti set eur; že bude třeba aby nominální hodnoty bankovek a mincí umožňovaly snadné provádění hotovostních plateb částek vyjádřených v eurech a centech.
(4) Vzhledem k tomu, že Rada pověřila ředitele mincoven Společenství, aby prozkoumali možnosti jednotné evropské soustavy mincí a vypracovali o nich zprávu; že v listopadu 1996 předložili zprávu, po níž následovala v únoru 1997 přepracovaná zpráva, jež uváděla nominální hodnoty a technické specifikace (průměr, sílu, hmotnost, barvu, složení a hranu) nových euromincí.
(5) Vzhledem k tomu, že by nová jednotná evropská soustava mincí měla vzbuzovat důvěru veřejnosti a zahrnovat technologické inovace, které by ji učinily bezpečnou, spolehlivou a účinnou.
(6) Vzhledem k tomu, že přijetí nového systému veřejností je jedním z hlavních cílů mincovního systému Společenství; že důvěra veřejnosti k nové soustavě bude záviset na fyzických vlastnostech euromincí, které by měly být pro uživatele co nejpříjemnější.
(7) Vzhledem k tomu, že byli konzultováni sdružení spotřebitelů, Evropská unie nevidomých a zástupci výrobců prodejních automatů, aby byly vzaty v úvahu zvláštní požadavky významných kategorií uživatelů mincí; že pro zajištění plynulého přechodu na euro a pro usnadnění přijetí nových mincovních systémů uživateli je třeba zajistit snadné rozlišování mezi mincemi na základě viditelných a hmatatelných znaků.
(8) Vzhledem k tomu, že nové euromince budou snáze rozlišitelné a bude možné si na ně snáze zvyknout, bude-li existovat souvislost mezi jejich průměrem a nominální hodnotou.
(9) Vzhledem k tomu, že jsou zapotřebí určité zvláštní ochranné prvky, aby se omezil prostor pro padělání, pokud jde o mince v nominální hodnotě 1 euro a 2 eura vzhledem k jejich vysoké hodnotě; že použití techniky, při níž se mince vyrábějí ve třech vrstvách, a kombinace dvou odlišných barev u jedné mince jsou považovány za nejúčinnější ochranné prvky proti padělání, které jsou dnes dostupné.
(10) Vzhledem k tomu, že skutečnost, že mince budou mít jednu stranu evropskou a druhou národní, je vhodným vyjádřením myšlenky evropské měnové unie mezi členskými státy a mohla by významně zvýšit přijatelnost těchto mincí evropskými občany.
(11) Vzhledem k tomu, že dne 30. června 1994 přijaly Evropský parlament a Rada směrnici 94/27/ES [4], která omezila používání niklu v některých výrobcích s ohledem na to, že by nikl mohl za určitých podmínek vyvolávat alergie; že se zmíněná směrnice nevztahuje na mince; že však některé členské státy ze zdravotních důvodů již ve svém stávajícím mincovním systému používají slitinu neobsahující nikl, nazývanou severské zlato; že se zdá být žádoucí snížit obsah niklu v mincích při příležitosti přechodu na nový mincovní system.
(12) Vzhledem k tomu, že je proto vhodné v zásadě se řídit návrhem výše zmíněných ředitelů mincoven a přizpůsobit jej pouze natolik, nakolik je to potřebné s ohledem zejména na zvláštní požadavky významných kategorií uživatelů mincí a na potřebu snížit obsah niklu v mincích.
(13) Vzhledem k tomu, že ze všech předepsaných technických specifikací pro euromince má směrnou povahu pouze hodnota udávající sílu, neboť vlastní síla mince závisí na předepsaném průměru a hmotnosti,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
První série euromincí zahrnuje osm nominálních hodnot v rozmezí od jednoho centu do dvou eur s následujícími technickými specifikacemi:
Nominální hodnota (euro) | Průměr v mm | Síla v mm | Hmotnost v g | Tvar | Barva | Složení | Hrana |
2 | 25,75 | 1,95 | 8,5 | Kulatá | Vnější část (mezikruží): bílá | Měďinikl (Cu75Ni25) | S nápisem Jemně vroubkovaná |
Vnitřní část (střed): žlutá | Tři vrstvy: Nikl-mosaz/nikl Nikl-mosaz CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 |
1 | 23,25 | 2,125 | 7,5 | Kulatá | Vnější část (mezikruží): žlutá | Nikl-mosaz (CuZn20Ni5) | Střídavě hladká a vroubkovaná |
Vnitřní část (střed): bílá | Tři vrstvy: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 |
0,50 | 24,25 | 1,69 | 7 | Kulatá | Žlutá | "Severské zlato" Cu89A15Zn5Sn1 | Hrubě vroubkovaná |
0,20 | 22,25 | 1,63 | 5,7 | Tvar "španělského květu" | Žlutá | "Severské zlato" Cu89A15Zn5Sn1 | Hladká |
0,10 | 19,75 | 1,51 | 4,1 | Kulatá | Žlutá | "Severské zlato" Cu89A15Zn5Sn1 | Hrubě vroubkovaná |
0,05 | 21,25 | 1,36 | 3,9 | Kulatá | Červená | Ocel galvanicky pokovená mědí | Hladká |
0,02 | 18,75 | 1,36 | 3 | Kulatá | Červená | Ocel galvanicky pokovená mědí | Hladká s drážkou |
0,01 | 16,25 | 1,36 | 2,3 | Kulatá | Červená | Ocel galvanicky pokovená mědí | Hladká |
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 1999.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvou, s výhradou čl. 109k odst. 1 a protokolů č. 11 a 12.
V Bruselu dne 3. května 1998.