Rådets forordning (EF) nr. 1676/2001
af 13. august 2001
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i Indien og Republikken Korea og om endelig opkrævning af den midlertidige told
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1) ("grundforordningen"), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1) Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 367/2001(2) ("forordningen om midlertidig told") en midlertidig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie ("PET-folie") henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 og med oprindelse i Indien og Republikken Korea ("Korea").
(2) Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 1999 til 31. marts 2000 ("undersøgelsesperioden"). Undersøgelsen af den udvikling, der blev lagt til grund for skadesanalysen, omfattede perioden fra 1. januar 1996 til 31. marts 2000 ("den betragtede periode").
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3) Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger over for importen af PET-folie med oprindelse i Indien og Korea fremsatte flere interesserede parter skriftlige bemærkninger. De parter, der anmodede herom, fik også mulighed for at blive hørt mundtligt.
(4) Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en endelig afgørelse.
(5) Der blev aflagt yderligere kontrolbesøg hos følgende selskaber:
- Emtec Magnetics GmbH, Ludwigshafen, Tyskland
- Rogers Induflex NV LEX NV, Gent, Belgien
- Leonhard Kurz GmbH & CO., Fürth, Tyskland
- Eurofoil, Blaenavon, Det Forenede Kongerige.
(6) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold, og at der sker en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist til at gøre indsigelse efter denne meddelelse.
(7) Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de midlertidige afgørelser er i påkommende tilfælde blevet ændret i overensstemmelse hermed.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
a) Parternes argumenter
(8) Visse eksporterende producenter gentog argumentet om, at metalliseret PET-folie ikke burde være omfattet af varedækningen i den aktuelle procedure, idet metalliseret PET-folie ikke kunne anses for at være identisk med PET-grundfolie, da den havde andre grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og krævede andet produktionsudstyr og -processer, således at den var dyrere at fremstille og derfor solgtes til en højere pris. Disse parter fremførte også, at metalliseret PET-folie har andre anvendelsesformål end PET-grundfolie og også tariferes under andre KN-koder end KN-kode ex 3920 62 19 og 3920 62 90, nemlig under KN-kode 3921.
b) Resultaterne af undersøgelsen
(9) Det fremgik af undersøgelsen, at metalliseringsprocessen, der består af en tilføjelse af metal, f.eks. aluminium, ved en pådampningsproces, ikke ændrer PET-folies grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber. Desuden er PET-grundfolie og metalliseret PET-folie indbyrdes udskiftelige i mange anvendelsesformål og kan have samme eller næsten samme brug. Derfor bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 19 i forordningen om midlertidig told, nemlig at metalliseret PET-folie og PET-grundfolie er en og samme vare, som tariferes under de KN-koder, der er omfattet af proceduren, dvs. KN-kode ex 3920 62 19 og 3920 62 90.
(10) Det skal bemærkes, at det forhold, at et yderligere produktionstrin er nødvendigt for at fremstille metalliseret PET-folie med højere produktionsomkostninger og salgspriser til følge, ikke i sig selv er et element, der berettiger en udelukkelse af en bestemt type PET-folie fra varedækningen i proceduren.
(11) Endelig fremgik det af undersøgelsen, at der må sondres mellem metalliseret PET-folie og folie, der er forstærket, lamineret, støttet eller på lignende måde kombineret med andre materialer. Disse processer ændrer PET-folies grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber i en sådan grad, at den vare, der følger af disse processer, ikke kan anses for at være den pågældende vare. Det skal desuden bemærkes, at kun når PET-folie kombineres med andre materialer på en sådan måde, kan den færdige vare tariferes under KN-kode 3921.
(12) I mangel af andre bemærkninger end de ovennævnte bekræftes varebeskrivelsen i betragtning 9 til 22 i forordningen om midlertidig told.
2. Samme vare
(13) Da der ikke er fremsat bemærkninger, bekræftes definitionen af den samme vare i betragtning 23 i forordningen om midlertidig told.
D. DUMPING
1. Generel metode
a) Normal værdi, eksportpris og sammenligning
(14) I mangel af bemærkninger til disse punkter bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 28 til 34 i forordningen om midlertidig told.
b) Dumpingmargener
(15) Den generelle metode, som er benyttet til at fastsætte dumpingmargenerne for de undersøgte selskaber, og som er beskrevet i betragtning 35 i forordningen om midlertidig told, bekræftes.
(16) Den generelle metode, som er benyttet til at fastsætte dumpingmargenerne for de samarbejdsvillige selskaber, der ikke indgik i stikprøven, og som er beskrevet i betragtning 36 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. Ved fastsættelsen af dumpingmargenen for de samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, blev der set bort fra tilfælde, hvor dumpingmargenen udgjorde 0 % eller var ubetydelig.
(17) Den generelle metode, som er benyttet til at fastsætte dumpingmargenerne for de eksporterende producenter, som enten ikke besvarede spørgeskemaet, eller som ikke gav sig til kende på anden måde, og som er beskrevet i betragtning 37 og 38 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. For så vidt angår Korea, hvor kun en af de tre eksporterende producenter i stikprøven fandtes at have foretaget dumping, blev restdumpingmargenen imidlertid fastsat til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for et repræsentativt antal modeller med de højeste dumpingmargener, som eksporteredes af den pågældende eksporterende producent.
(18) Det skal bemærkes, at i tilfælde, hvor en eksporterende producent eksporterede mere end en varetype til Fællesskabet, blev den vejede gennemsnitlige samlede dumpingmargen fastsat ved at beregne den dumping, der fandtes for hver type, uden nulstilling af den "negative dumping", der fandtes for individuelle typer.
2. Indien
a) Normal værdi og eksportpris
(19) I mangel af nye oplysninger bekræftes resultaterne i betragtning 39 til 42 i forordningen om midlertidig told.
b) Sammenligning
i) Handelsled
(20) En indisk eksporterende producent gentog sit krav om en justering for forskelle i handelsled mellem salget af den pågældende vare til forhandlere på hjemmemarkedet og eksportmarkedet (betragtning 47 i forordningen om midlertidig told).
(21) Efter meddelelsen om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for vedtagelsen af de midlertidige foranstaltninger, blev det endvidere fremført, at der fandtes to handelsled (endelige brugere og forhandlere) på begge markeder (hjemmemarkedet og eksportmarkedet), og at der burde foretages en selektiv sammenligning, således at eksportpriserne ved salg til forhandlere skulle sammenlignes med normale værdier fastsat på grundlag af salget til forhandlere, og eksportpriserne ved salg til endelige brugere skulle sammenlignes med normale værdier fastsat på grundlag af salget til endelige brugere.
(22) Oplysningerne i besvarelsen af spørgeskemaet, som efterfølgende kontrolleredes, tydede imidlertid allerede på, at der ikke var konsekvente og klare forskelle i funktioner og priser mellem de forskellige handelsled for sammenlignelige modeller, når de solgtes på eksportlandets hjemmemarked. Derfor bekræftes resultaterne i betragtning 46 og 47 i forordningen om midlertidig told, og kravet om en selektiv sammenligning afvises.
ii) Andre justeringer
(23) De indiske eksporterende producenter påstod, at eksportprisen burde være blevet justeret for de fordele, der blev opnået i henhold til toldgodtgørelsesordningen (DEPB) på efter-eksportbasis, jf. artikel 2, stk. 10, litra k), ("andre faktorer") og/eller artikel 2, stk. 10, litra b), ("importafgifter og indirekte skatter") (alt efter eksportøren). De hævdede, at indkomsten fra DEPB førte til en lavere eksportpris, og at Kommissionen derfor burde have lagt denne indkomst til eksportprisen for at sikre en rimelig sammenligning med den normale værdi, da hjemmemarkedssalget ikke opnår fordele af sådanne indtægter. De indiske eksportører hævdede desuden, at fradraget i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 1, af de eksportsubsidier, der er afhjulpet af den eksisterende udligningstold, fra antidumpingtolden ikke var retligt berettiget, da udligningstolden var fastsat på grundlag af en anden undersøgelsesperiode.
(24) Artikel 2, stk. 10, i grundforordningen giver kun mulighed for justeringer, der påvirker prissammenligneligheden. I besvarelserne af spørgeskemaet og under kontrolbesøgene blev DEPB-fordelen altid angivet som "anden indtægt" og ikke som en "negativ omkostning", der blev tilskrevet omkostningerne til råmaterialer for de eksporterede varer. Allerede på grundlag af selskabets regnskaber er der derfor ingen udtrykkelig forbindelse mellem prisfastsættelsen for de eksporterede varer og de indtægter, der er modtaget fra DEPB.
(25) Bestemmelserne i artikel 14, stk. 1, i grundforordningen, som afspejler artikel VI i GATT-overenskomsten, viser, at en sådan subsidiering, omend indirekte, kan behandles i en antidumpingundersøgelse og enhver forordning om indførelse af antidumpingtold, forudsat at varen ikke er pålagt både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. Begrundelsen for artikel 14, stk. 1, i grundforordningen er at undgå dobbelt told for at afhjælpe samme situation, der opstår som følge af dumping eller eksportsubsidiering, og udligningstold, der følger af eksportsubsidier, skal derfor fratrækkes uanset hvilken undersøgelsesperiode, der ligger til grund for fastsættelsen af denne told. Det bemærkes, at der som nævnt i betragtning 78 og 79 er foretaget en justering i henhold til artikel 14, stk. 1, i grundforordningen. Af alle disse årsager måtte ovennævnte anmodning afvises.
c) Dumpingmargen
(26) I mangel af bemærkninger eller nye oplysninger bekræftes den metode, der er anført i betragtning 51 til 53 i forordningen om midlertidig told.
(27)
TABELPOSITION
3. Korea
a) Normal værdi
(28) To koreanske samarbejdsvillige eksporterende producenter fremførte, at det såkaldte lokale eksportsalg (dvs. hjemmemarkedssalg bestemt til eksportmarkedet efter yderligere forarbejdning og/eller pakning) var blevet udelukket fra beregningen af den normale værdi, uden at der var retsgrundlag herfor. Det er imidlertid klart, at de koreanske myndigheder tillader et sådant salg at finde sted, uden at der tillægges lokale omsætningsafgifter (moms); sælgeren kan også overføre retten til at kræve toldgodtgørelse til køberen, og salget finder sædvanligvis sted i udenlandsk valuta. Det er derfor klart fra den måde, hvorpå dette salg er struktureret i Korea, at det er bestemt for eksport, og en korrekt sammenligning er ikke mulig. Den fremgangsmåde, der blev fulgt ved den foreløbige fastsættelse, bibeholdes derfor.
(29) På dette grundlag bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told.
b) Eksportpris
(30) To af de eksporterende producenter var forretningsmæssigt forbundet med importører i Fællesskabet, og de oplyste begge, at de fandt, at den fastsatte fortjenstmargen på 5,5 % for disse importører var urimeligt høj i betragtning af, at importørernes funktioner var begrænset til refakturering af salget, uden at de spillede en aktiv rolle i forbindelse med selve salget. Det blev fremført, at disse forretningsmæssigt forbundne importører ikke i sig selv skabte fortjeneste, men at de blot modtog provision af salget. Den angivne provisionssats kan imidlertid ikke nødvendigvis anses for korrekt, da parterne er forretningsmæssigt forbundne. Det forhold, at de forretningsmæssigt forbundne importører kan være aflønnet på grundlag af en fast provision, har ikke nødvendigvis nogen forbindelse med de funktioner, som udføres af de pågældende importører. Ingen af selskaberne fremlagde desuden specifikke oplysninger, der tydede på, at den anvendte margen ikke var i overensstemmelse med de fremherskende forhold på markedet.
(31) På dette grundlag bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 58 i forordningen om midlertidig told.
c) Sammenligning
i) Svingninger i valutakurser
(32) Efter anmodning fra de koreanske eksporterende producenter blev justeringen for en vedvarende bevægelse i vekselkurserne taget op til fornyet undersøgelse. Efter denne nye undersøgelse var gennemsnitsvalutakursen den kurs, der var gældende to måneder før den faktiske faktureringsdato.
ii) Toldgodtgørelse
(33) Alle de koreanske samarbejdsvillige eksporterende producenter fandt, at den metode, der blev benyttet ved fordelingen af toldgodtgørelsen på hjemmemarkedssalget, var urimelig, især fordi de pågældende råmaterialer benyttes til at fremstille andre varer end PET-folie. Kommissionen genovervejede derfor spørgsmålet og besluttede at anvende en revideret fremgangsmåde med to trin:
(34) Først beregnedes de mængder indkøbte råmaterialer, der udelukkende blev benyttet til fremstilling af PET-folie (uanset om varen var beregnet for salg til hjemmemarkedet eller til eksport), ved anvendelse af de nationalt godkendte koefficienter og udtrykt i procent af de samlede indkøbte råmaterialer. Disse procentsatser blev derfor anvendt på hver enkelt individuel råvareleverandør. Hvert råmateriale blev således fordelt på det hjemmemarkeds- og eksportsalg (af både den pågældende vare og andre varer), hvortil det blev benyttet, i det korrekte forhold. Fordelingen begyndte med de leverancer, hvor tolden var lavest, jf. forordningen om midlertidig told. Resultatet heraf var øgede justeringsberettigede toldgodtgørelsesbeløb for to eksporterende producenter.
Med ovennævnte undtagelser vedrørende toldgodtgørelse og valutakursomregning bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater, der er gengivet i betragtning 59 til 65 af forordningen om midlertidig told.
d) Dumpingmargen
(35) Undersøgelsesresultaterne i betragtning 66 og 67 i forordningen om midlertidig told bekræftes, undtagen for en samarbejdsvillig eksporterende producent, som modsatte sig anvendelsen af en sammenligning mellem en vejet gennemsnitlig normal værdi og individuelle transporttransaktioner med henblik på fastsættelsen af det pågældende selskabs dumpingmargen med den begrundelse, at blot udsving i eksportpriserne efter kunde, region eller periode ikke berettiger brugen af en sammenligning mellem vejede gennemsnit og transaktioner i forbindelse med fastsættelsen af dumpingmargenen. Spørgsmålet blev igen undersøgt, og det konstateredes, at der var et mønster af eksportpriser, som afviger mellem kunderne, og hvis virkninger for graden af den pågældende eksportørs dumping ikke var væsentlig. Den metode for fastsættelse af dumpingmargenerne for de undersøgte selskaber, som er beskrevet i betragtning 66 og 67 i forordningen om midlertidig told, blev derfor ændret for denne eksporterende producent fra en fremgangsmåde med sammenligning mellem et vejet gennemsnit og transaktioner til en fremgangsmåde med sammenligning mellem vejede gennemsnit.
(36)
TABELPOSITION
E. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET
(37) Visse indiske eksporterende producenter fremførte, at definitionen af EF-erhvervsgrenen, og følgelig skadesanalysen, ikke burde have været begrænset til de tre samarbejdsvillige klagende fællesskabsproducenter, men også burde have omfattet alle de producenter i Fællesskabet, herunder Fapack, der var med til at indgive klagen, men som kun afgav visse grundlæggende oplysninger, samt tre andre producenter i Fællesskabet, som ikke er klagende parter og ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen eksporterende producent, og som ligeledes kun afgav visse grundlæggende oplysninger.
(38) Det bekræftes, at alle disse syv selskaber som nævnt i betragtning 73 i forordningen om midlertidig told faktisk er producenter i Fællesskabet og således tegner sig for produktionen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. Som anført i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told afgav de fire sidstnævnte fællesskabsproducenter imidlertid kun nogle grundlæggende oplysninger, men besvarede ikke fuldt ud spørgeskemaet for producenter i Fællesskabet. Disse oplysninger kunne derfor ikke benyttes i forbindelse med vurderingen af EF-erhvervsgrenens situation. Disse fællesskabsproducenter indgik derfor ikke i definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet. Argumentet måtte derfor afvises.
(39) En interesseret part anfægtede konklusionen om, at EF-erhvervsgrenen tegner sig for mere end 70 % af den samlede produktion i Fællesskabet af PET-folie. Kommissionen undersøgte dette spørgsmål igen, og der blev fundet en regnefejl. EF-erhvervsgrenen tegner sig i virkeligheden for 60 % af den samlede produktion i Fællesskabet.
(40) Visse interesserede parter hævdede, at hvis metalliseret PET-folie fortsat er omfattet af definitionen af den pågældende vare, bør visse producenter af metalliseret PET-folie også anses for at være fællesskabsproducenter, som udgør en del af erhvervsgrenen i Fællesskabet.
(41) Det fremgik af undersøgelsen, at de pågældende selskaber ikke fremstiller PET-grundfolie, men faktisk køber PET-grundfolie fra forskellige leverandører og derefter udfører den yderligere metaliseringsproces. Denne yderligere forarbejdning, som de foretager, er imidlertid ikke i sig selv tilstrækkelig til, at det er berettiget at anse dem for at være fællesskabsproducenter af PET-folie. De er blot forarbejdere af en vare uden at ændre dens grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber.
F. SKADE
1. Forbruget i Fællesskabet
(42) I mangel af nye oplysninger bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende forbruget i Fællesskabet i betragtning 76 til 79 i forordningen om midlertidig told.
2. Den pågældende import
a) Indledende bemærkning
(43) Visse eksporterende producenter fremførte, at importen fra eksporterende producenter, som fandtes ikke at have foretaget dumping, ikke skulle indgå i analysen af skadesaspektet. Selv om denne import ikke blev medtaget i analysen, ville konklusionen om, at der forvoldes væsentlig skade som følge af dumpingimport, imidlertid være uændret. Prisunderbuddet ville fortsat være betydeligt, hvilket også gælder stigningen i mængde og markedsandel, idet den resterende import, der fandtes at finde sted til dumpingpriser, stadig vil tegne sig for mere end 13 % af markedet i Fællesskabet. Det fald, der er konstateret i salgspriserne, vil også fortsat være betydeligt.
b) Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(44) Visse indiske eksporterende producenter fremførte, at importen af PET-folie med oprindelse i Indien ikke burde kumuleres med importen med oprindelse i Korea, da der var forskelle i konkurrencevilkårene. Påstanden var begrundet i, at importmængden, markedsandelene og priserne udviklede sig forskelligt i perioden fra 1997 til undersøgelsesperioden.
(45) For så vidt angår vilkårene for konkurrencen mellem importen fra Korea og Indien udviklede importmængden, markedsandelene og importpriserne sig faktisk på tilsvarende måde for de to lande, hvis der tages hensyn til hele den betragtede periode, altså perioden mellem 1996 og undersøgelsesperioden, og ikke som foreslået perioden fra 1997 til undersøgelsesperioden. Det bekræftes også, at den importerede mængde var betydelig fra begge lande i undersøgelsesperioden. Endvidere konstateredes der et betydeligt prisunderbud for importen med oprindelse i såvel Indien som Korea, som solgtes gennem de samme salgskanaler og på samme handelsvilkår. Argumentet må derfor afvises. I betragtning af ovenstående bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 85 i forordningen om midlertidig told, som fastsætter, at importen med oprindelse i de pågældende lande bør vurderes kumulativt.
c) Importens mængde, markedsandel og priser
(46) I mangel af nye oplysninger bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater om mængden og priserne på importen fra de pågældende lande.
d) Prisunderbud
(47) For så vidt angår prisunderbudsmargenerne gjorde visse indiske eksporterende producenter indvendinger, fordi Kommissionens tjenestegrene ikke ved beregningen af de vejede gennemsnitlige eksportpriser havde taget hensyn til den udligningstold, der var blevet indført over for importen af PET-folie med oprindelse i Indien i 1999. De gentog også deres anmodning om en justering for handelsled, da de indiske eksportører hovedsagelig sælger til grossister, mens EF-erhvervsgrenen næsten altid sælger direkte til brugere af PET-folie.
(48) Beregningerne af prisunderbudsmargenerne blev revideret, idet udligningstolden blev lagt til eksportpriserne, hvor dette var relevant. For så vidt angår justeringen for handelsled bekræftede den yderligere analyse for det første, at salgsprisen til grossister eller til brugere som nævnt i betragtning 93 i forordningen om midlertidig told ikke afhænger af kundens type, men snarere af de købte mængder, og for det andet, at de to handelsled ikke er klart adskilt, og at der ikke er nogen klar prisforskel mellem dem. Det bekræftes desuden, at EF-erhvervsgrenen også sælger den pågældende vare til distributører og grossister, og ikke kun til brugere, hvilket står i modsætning til, hvad der blev hævdet af visse interesserede parter. Flere selskaber fandtes faktisk at modtage leverancer fra både eksporterende producenter i de pågældende lande og fra EF-erhvervsgrenen.
(49) Under hensyntagen til ovenstående blev prisunderbudsmargenerne igen undersøgt og om fornødent ændret på grundlag af de beviser, der fremlagdes af interesserede parter. De reviderede vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargener for hvert land, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens priser, var følgende:
- Korea: mellem 14,9 % og 36,8 % med et vejet gennemsnit på 20,6 %
- Indien: mellem 34,5 % og 44,8 % med et vejet gennemsnit på 37,5 %.
3. EF-erhvervsgrenens situation
(50) Flere interesserede parter anfægtede konklusionen i forordningen om midlertidig told om, at EF-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade, idet de hævdede, at nogle faktorer havde udviklet sig positivt mellem 1996 og undersøgelsesperioden (nemlig produktionskapacitet, produktion, salgsmængde, produktivitet, lagerbeholdninger og lønninger).
(51) I denne forbindelse skal det bemærkes, at ikke alle de faktorer, der er nævnt i artikel 3, stk. 5, i grundforordningen, skal udvise en negativ udvikling, for at det kan konkluderes, at EF-erhvervsgrenen lider væsentlig skade. I det aktuelle tilfælde mistede EF-erhvervsgrenen markedsandele og måtte på grund af den pristrykkende virkning af importen fra de pågældende lande sænke sine salgspriser betydeligt, hvilket førte til en alvorlig forværring af dens finansielle situation.
(52) En koreansk eksporterende producent anfægtede, at EF-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade, da den som nævnt i betragtning 159 i forordningen om midlertidig told er levedygtig og konkurrencedygtig, og da den stadig havde en vigtig stilling på markedet i Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
(53) Det forhold, at EF-erhvervsgrenen er levedygtig og konkurrencedygtig, udelukker ikke, at det konkluderes, at der er forvoldt den væsentlig skade. Konklusionen om, at EF-erhvervsgrenen var levedygtig og konkurrencedygtig, blev draget i forbindelse med analysen af Fællesskabets interesser, der bl.a. undersøgte virkningerne for de forskellige erhvervsdrivende i Fællesskabet, hvis der blev indført, henholdsvis ikke indført, antidumpingforanstaltninger. Alt dette omstøder ikke konklusionen om, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade, således som det fremgår af en række faktorer, herunder det betydelige tab af markedsandel i den betragtede periode. Argumentet må derfor afvises.
(54) En koreansk eksporterende producent hævdede, at den stigning i EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet, der fandt sted mellem 1998 og 1999, er i modstrid med det forhold, at dens investeringer forblev begrænsede i samme periode. Det skal i den forbindelse bemærkes, at investeringerne vedrørende forøgelsen af produktionskapaciteten fandt sted i 1997 og 1998 som anført i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told. Da den nyinstallerede kapacitet imidlertid først blev taget i brug i 1998 og 1999, fandt stigningen i produktionskapaciteten og investeringerne ikke sted i samme periode.
(55) Visse indiske eksportører hævdede, at det var i modstrid med bestemmelserne i artikel 3, stk. 4, i WTO's antidumpingaftale at begrænse analysen af EF-erhvervsgrenens salg til hjemmemarkedssalget, da denne aftale henviser til det samlede salg, altså inklusive eksportsalget.
(56) I denne forbindelse skal det bemærkes, at vurderingen af skaden er foretaget i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i grundforordningen og fællesskabsinstitutionernes faste praksis. Desuden skal det bemærkes, at artikel 3, stk. 4, i forbindelse med artikel 3, stk. 1 og 2, i WTO's antidumpingaftale klart henviser til vurderingen af virkningerne af dumpingimporten på priserne på hjemmemarkedet og på den nationale erhvervsgren. Det følger også af formålet med denne type undersøgelse, hvor bl.a. virkningerne af dumpingimport fra et eller flere lande til Fællesskabet behandles (og ikke virkningerne af dumpingimport til tredjelandes markeder), at skaden for EF-erhvervsgrenen kun skal konstateres for hjemmemarkedet, og at situationen med hensyn til eksporten eller på eksportmarkederne derfor ikke er relevant i forbindelse med vurderingen af skaden. Argumentet må derfor afvises. I overensstemmelse med fast praksis er EF-erhvervsgrenens eksportresultater imidlertid blevet undersøgt i forbindelse med spørgsmålet om en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skadelige situation, jf. betragtning 144 i forordningen om midlertidig told.
(57) De foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden, bekræftes derfor.
G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(58) Nogle interesserede parter hævdede, at vurderingen af årsagssammenhængen var behæftet med fejl, da forværringen af visse skadesfaktorer, nemlig rentabilitet, likviditet, afkast af investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital, burde anses for at være knyttet til autonome cykliske bevægelser og til de omfattende investeringer, som EF-erhvervsgrenen havde foretaget i den betragtede periode, og ikke til virkningerne af den pågældende import.
(59) For det første er der ingen tegn på, at EF-erhvervsgrenen lider under en cyklisk tilbagegang. For det andet bekræftede den yderligere analyse af EF-erhvervsgrenens finansielle situation, at dens forværring hovedsagelig skyldtes faldet i dens enhedssalgspriser. Da enhedsproduktionsomkostningerne desuden faldt i hele den betragtede periode, kan forværringen ikke tilskrives højere produktionsomkostninger i forbindelse med de nye investeringer.
(60) I betragtning af ovenstående og i mangel af nye oplysninger bekræftes de foreløbige resultater som angivet i betragtning 119 til 123 i forordningen om midlertidig told.
H. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og forhandlere
(61) En ikke-forretningsmæssigt forbundet importør fremførte, at i modsætning til, hvad der fremgik af betragtning 188 i forordningen om midlertidig told, reducerede indførelsen af udligningstold tilstedeværelsen af indisk PET-folie på fællesskabsmarkedet, og at antidumpingtoldens niveau som fastsat i denne forordning vil gøre det umuligt for selskabet at købe PET-folie fra dets traditionelle indiske leverandører. Denne importør fremførte yderligere, at den PET-folie, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen uden for Fællesskabet, importeres af EF-erhvervsgrenen selv, og at dette på grund af denne forbindelse ville eliminere alle andre reelle alternative forsyningskilder.
(62) I denne forbindelse viste tal fra Eurostat, at importen fra Indien steg med 11 % mellem 1999 (den midlertidige udligningstold blev indført i august 1999) og 2000. For så vidt angår det foreslåede niveau for antidumpingtolden kan det ikke udelukkes, at det vil føre til en stigning i importpriserne. I betragtning af de forskellige foreslåede niveauer for foranstaltninger kan det imidlertid samtidig forventes, at nogle af de pågældende eksporterende producenter vil fortsætte med at sælge på fællesskabsmarkedet, om end til ikke-dumpede priser. For så vidt angår tilstedeværelsen af alternative forsyningskilder ser det ud til, at EF-erhvervsgrenens køb af PET-folie med oprindelse i USA og Japan (de to vigtigste eksporterende lande, som ikke er omfattet af denne procedure) i 1999 tegnede sig for omkring 35 % af den samlede import fra disse lande. Det bekræftes derfor, at der findes andre alternative forsyningskilder.
2. Brugerne af PET-folie i Fællesskabet
(63) Det skal bemærkes, at ud af de 23 brugere, som samarbejdede i procedurens foreløbige fase, og som købte lidt over 40 % af den samlede import fra de pågældende lande, udtrykte kun en bekymring efter indførelsen af den midlertidige told. Denne begrænsede reaktion kan tyde på, at foranstaltningerne ikke vil have vigtige virkninger for de pågældende brugere.
(64) Fire andre brugere, som gav sig til kende efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, fremførte, at en indførelse af told kunne begrænse deres valg af leverandører og muligvis skabe mangel på PET-folie på fællesskabsmarkedet. Disse brugere hævdede også, at prisen på PET-folie er steget på fællesskabsmarkedet siden indførelsen af den midlertidige told, hvilket havde haft negative følger for deres konkurrenceevne på verdensmarkedet.
(65) Det bør i denne forbindelse erindres, at som konstateret i den foreløbige fase købte de undersøgte brugere i gennemsnit omkring 58 % af deres forbrug af PET-folie fra EF-erhvervsgrenen, omkring 28 % fra de pågældende lande og omkring 14 % fra andre tredjelande. Endvidere vil et betydeligt antal erhvervsdrivende fortsat være aktive på fællesskabsmarkedet, nemlig EF-erhvervsgrenen og andre fællesskabsproducenter, en erhvervsdrivende i Fællesskabet og i hvert fald nogle eksporterende producenter i de pågældende lande og i andre tredjelande. Selv om det ikke kan udelukkes, at nogle eksporterende producenter i de pågældende lande vil reducere deres eksport til Fællesskabet på grund af de indførte antidumpingforanstaltninger, er det derfor usandsynligt, at der vil opstå mangel på fællesskabsmarkedet. Hvis der derimod ikke indføres foranstaltninger, vil det mulige ophør af EF-erhvervsgrenens produktion af PET-folie som omhandlet i betragtning 185 i forordningen om midlertidig told skabe alvorlige forsyningsproblemer.
(66) For så vidt angår prisniveauet skal det bemærkes, at brugerne indtil for nylig har nydt godt af kunstigt lave priser som følge af illoyal handelspraksis. Salgspriserne på fællesskabsmarkedet faldt i gennemsnit med 40 % mellem 1996 og undersøgelsesperioden. Selv om en prisstigning på PET-folie i Fællesskabet ikke kan udelukkes, forventes det, at den vil være begrænset. Dette forstærkes navnlig af niveauet for den told, der indføres for visse berørte eksporterende producenter, samt af tilstedeværelsen af en række erhvervsdrivende, som vil konkurrere med hinanden på fællesskabsmarkedet.
(67) Den yderligere analyse og kontrolbesøg hos brugerne bekræftede endvidere, at PET-folie som råmateriale for forskellige færdige varer hyppigt ikke er et væsentligt omkostningselement, at varer, hvori der indgår PET-folie, kun tegner sig for en lille del af deres samlede produktion, og endelig at brugerne også indkøber deres varer i Fællesskabet og andre tredjelande, som ikke er omfattet af proceduren. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at antidumpingtolden for visse brugere, for hvilke PET-folie er et afgørende nødvendigt råmateriale, vil have en vigtig indvirkning på de samlede produktionsomkostninger. Dette ændrer imidlertid ikke de gennemsnitlige samlede resultater af undersøgelsen. Konklusionen i betragtning 183 i forordningen om midlertidig told, hvorefter en indførelse af told sandsynligvis i gennemsnit ikke vil have væsentlige virkninger for brugerne af PET-folie, bekræftes derfor.
3. Konklusion om Fællesskabets interesser
(68) I mangel af nye oplysninger om Fællesskabets interesser bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 156 til 191 i forordningen om midlertidig told.
I. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(69) På grundlag af den metode, der er anført i betragtning 193 til 195 i forordningen om midlertidig told, og under hensyntagen til de argumenter og ændringer, der er nævnt ovenfor i forbindelse med prisunderbudsberegningerne, er der fastsat en skadestærskel med henblik på at fastsætte det niveau, hvormed der skal indføres endelige foranstaltninger. For så vidt angår den manglende hensyntagen til udligningstolden skal det imidlertid bemærkes, at eksportsubsidierne som anført i betragtning 198 i forordningen om midlertidig told trækkes fra den foreslåede antidumpingtold i henhold til artikel 14, stk. 1, i grundforordningen efter anvendelse af reglen om mindste told, og det er derfor ikke nødvendigt at tage hensyn til denne told i forbindelse med beregningen af skadestærsklen.
(70) Visse indiske eksporterende producenter fremførte, at skadestærsklerne var blevet beregnet forkert. Det blev hævdet, at skadestærsklen skulle udtrykkes i procent af den samlede cif-omsætning og ikke være begrænset til cif-omsætningen for de sammenlignelige modeller. De baserede deres argumenter på WTO-appelorganets konklusioner i sagen om sengelinned(3).
(71) For det første skal det bemærkes, at disse konklusioner er draget i forbindelse med dumpingberegninger og ikke er relevante i forbindelse med skadesberegninger. For det andet er det konsekvent praksis at udtrykke skadens størrelse i procent af cif-omsætningen for de modeller, der blev benyttet til at fastsætte det nævnte skadesniveau. Den fremgangsmåde, der blev foreslået af de pågældende indiske eksporterende producenter, vil føre til anvendelse af tal, som ikke er sammenlignelige. Af alle disse årsager måtte påstanden afvises.
(72) EF-erhvervsgrenen fremførte, at en fortjenstmargen på 13 % af omsætningen ville være mere passende end den fortjenstmargen på 6 %, som blev benyttet i forbindelse med beregningen af den midlertidige skadestærskel. Den fremførte, at et selskabs egne kapitalressourcer mindst burde give et afkast af nettoaktiverne, som svarer til bankers lånerenter. Det hævdedes yderligere, at dette fortjenstniveau blev opnået i 1996, hvor konkurrencevilkårene var redelige.
(73) I denne forbindelse skal det bemærkes, at den fortjenstmargin, der skal benyttes ved fastsættelsen af den ikke-skadevoldende pris, skal forstås som det rentabilitetsniveau, der med rimelighed kunne forventes, hvis der ikke forekom skadelig dumping. I denne sag er det imidlertid ikke vigtigt at fastsætte en afgørende procentsats, da skadestærsklen allerede er baseret på en fortjenstmargen, der er 6 % højere end dumpingmargenerne. Argumentet har derfor ingen praktisk betydning.
(74) I betragtning af ovenstående og da der ikke er fremkommet nye oplysninger, bekræftes den metode, som er benyttet til at fastsætte skadesmargenen, og som er beskrevet i betragtning 193 til 195 i forordningen om midlertidig told.
2. Toldens form og størrelse
(75) Det fremgik af undersøgelsen, at varen også var blevet importeret under andre KN-koder end dem, der var omfattet af denne procedure, nemlig KN-kode ex 3920 62 19 og 3920 62 90. Toldmyndighederne gøres derfor opmærksomme på denne fejltarifering.
(76) På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundforordningen bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til de fastlagte dumpingmargener, da de i alle tilfælde var lavere end skadestærsklerne.
(77) Da samarbejdsviljen blev anset for betydelig i begge lande, bør den resttold, der skal fastsættes for de ikke-samarbejdsvillige producenter i de pågældende lande, for Indiens vedkommende fastsættes på grundlag af den højeste toldsats, der fastsattes for de samarbejdsvillige producenter i stikprøven. For så vidt angår Korea, hvor kun en af de tre eksporterende producenter i stikprøven fandtes at have foretaget dumping, bør restdumpingmargenen ved anvendelse af reglen om mindste told fastsættes til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for et repræsentativt antal modeller med de højeste dumpingmargener, som eksporteredes af den pågældende eksporterende producent.
(78) Som nævnt i betragtning 50 og 198 i forordningen om midlertidig told fastsætter artikel 14, stk. 1, i grundforordningen, at ingen vare må pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. I denne forbindelse er det irrelevant, at udligningstolden blev fastsat på grundlag af en anden undersøgelsesperiode, og at eksportsubsidiebeløbet er forskelligt i antisubsidieundersøgelsesperioden og antidumpingundersøgelsesperioden. Begrundelsen for artikel 14, stk. 1, i grundforordningen er at undgå dobbelt told for at afhjælpe samme situation, der opstår som følge af dumping eller eksportsubsidiering, og udligningstold, der følger af eksportsubsidier, skal derfor fratrækkes, uanset hvilken undersøgelsesperiode der ligger til grund for fastsættelsen af denne told. Det bemærkes også, at der ikke er modtaget nogen anmodning om en fornyet undersøgelse af udligningsforanstaltningerne. De foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 50 og 198 i den midlertidige forordning bekræftes derfor.
(79) For så vidt angår Indien blev den gældende udligningstold, der svarer til eksportsubsidierne, derfor fratrukket den antidumpingtold, der skal anvendes. For ikke-samarbejdsvillige selskaber svarer det fratrukne beløb til eksportsubsidiet for det samarbejdsvillige selskab, som lå til grund for fastsættelsen af restdumpingmargenen (og således resttolden).
(80) På grundlag af ovenstående og under hensyntagen til resultaterne af den tidligere antidumpingundersøgelse udgør den endelige told udtrykt i procent af prisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:
Indien
TABELPOSITION
Korea
TABELPOSITION
(81) De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse selskaber i undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for alle andre selskaber) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, som er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den operative del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre selskaber".
(82) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen(4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen vil efter høring af det rådgivende udvalg ændre forordningen i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser.
3. Opkrævning af midlertidig told
(83) På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 367/2001, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed med niveauet for den midlertidige told, endeligt.
4. Tilsagn
(84) Efter indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger afgav en række eksporterende producenter i Indien pristilsagn i henhold til artikel 8, stk. 1, i grundforordningen. De har derved indvilget i at sælge den pågældende vare til eller over en pris, der fjerner de skadelige virkninger af dumping. Selskaberne vil også give Kommissionen regelmæssige og detaljerede oplysninger om deres eksport til Fællesskabet, således at Kommissionen kan overvåge tilsagnene effektivt. Disse eksporterende producenter har desuden en sådan salgsstruktur, at Kommissionen finder, at risikoen for omgåelse af tilsagnene er begrænset.
(85) Tilsagnene anses derfor for at kunne godtages, og de pågældende selskaber er blevet underrettet om de væsentligste kendsgerninger, overvejelser og forpligtelser, der ligger til grund for godtagelsen.
(86) For yderligere at gøre det muligt for Kommissionen effektivt at overvåge, om selskaberne overholder deres tilsagn, når der fremlægges en anmodning om overgang til fri omsætning for de relevante toldmyndigheder, er fritagelsen for antidumpingtolden betinget af, at der fremlægges en handelsfaktura, som mindst indeholder de oplysninger, der er anført i bilaget. Disse oplysninger er også nødvendige, for at toldmyndighederne med en tilstrækkelig grad af nøjagtighed kan afgøre, om forsendelserne svarer til handelsdokumenterne. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, eller hvis den ikke svarer til den vare, der frembydes for toldmyndighederne, skal antidumpingtolden betales med den relevante sats.
(87) Det skal bemærkes, at hvis tilsagnet brydes, trækkes tilbage eller formodes brudt, kan der indføres antidumpingtold, jf. artikel 8, stk. 9 og 10, i grundforordningen.
5. Foranstaltningernes varighed
(88) Antidumpingforanstaltningerne vil være i kraft indtil 2006, mens den gældende udligningstold over for Indien vil udløbe i 2004. Hvis udligningsforanstaltningerne udløber (eller ændres), bør antidumpingtoldens størrelse ændres, da den i øjeblikket tager hensyn til, at der allerede er indført udligningstold -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie ("PET-folie") henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 (Taric-kode 3920 62 19*10, 3920 62 19*15, 3920 62 19*25, 3920 62 19*30, 3920 62 19*35, 3920 62 19*40, 3920 62 19*45, 3920 62 19*50, 3920 62 19*55, 3920 62 19*60, 3920 62 19*62, 3920 62 19*64, 3920 62 19*65, 3920 62 19*70, 3920 62 19*75, 3920 62 19*80, 3920 62 19*81, 3920 62 19*85, 3920 62 19*87, 3920 62 19*89, 3920 62 19*91, 3920 62 90*30 og 3920 62 90*91 ) og med oprindelse i Indien og Republikken Korea.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer med oprindelse i:
TABELPOSITION
3. Uanset bestemmelserne i artikel 1, stk. 1, finder den endelige told ikke anvendelse på import, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.
Artikel 2
1. Importerede varer, som henhører under følgende Taric-tillægskoder, og som er fremstillet og direkte eksporteret (dvs. sendt og faktureret) af et herunder anført selskab til et selskab i Fællesskabet, der handler som importør, undtages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at de importeret i overensstemmelse med stk. 2.
TABELPOSITION
2. Den i stk. 1 omhandlede import er fritaget fra tolden, forudsat at
a) en handelsfaktura, som mindst indeholder de i bilaget anførte nødvendige oplysninger, fremlægges for medlemsstaternes toldmyndigheder ved fremlæggelsen af anmodningen om overgang til fri omsætning, og
b) de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i handelsfakturaen.
Artikel 3
Beløb, der i henhold til forordning (EF) nr. 367/2001 er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves med en sats svarende til den endelige told. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed med niveauet for den midlertidige told, endeligt.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2001.
Nařízení Rady (ES) č. 1676/2001
ze dne 13. srpna 2001
o uložení konečného antidumpingového claz dovozu polyethylentereftalátového filmu pocházejícího z Indie a Korejské republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], (dále jen "základní nařízení"), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PŘEDBĚŽNÁ OPATŘENÍ
(1) Nařízením (ES) č. 367/2001 [2] (dále jen "prozatímní nařízení") uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (dále jen "PET") filmu kódu KN 39206219 a ex39206290, pocházejícího z Indie a Korejské republiky (dále jen "Korea").
(2) Je třeba připomenout, že období šetření dumpingu a poškození zahrnovalo období od 1. dubna 1999 do 31. března 2000 (dále jen "OŠ"). Šetření vývoje podstatného pro analýzu poškození zahrnovalo období od 1. ledna 1996 do 31. března 2000 (dále jen "posuzované období").
B. NÁSLEDNÁ OPATŘENÍ
(3) Po zavedení předběžných opatření na dovozy PET filmu pocházejícího z Indie a Korey předložilo více dotčených stran své písemné připomínky. Stranám, které o to požádaly, byla rovněž poskytnuta možnost ústního slyšení.
(4) Komise dále hledala a prověřila všechny údaje, které považovala pro svá konečná zjištění za nezbytné.
(5) Dodatečné kontrolní návštěvy byly provedeny v prostorách těchto uživatelů:
- Emtec Magnetics GmbH, Ludwigshafen, Německo
- Rogers Induflex NV LEX NV, Gent, Belgie
- Leonhard Kurz GmbH & Co., Fürth, Německo
- Eurofoil, Blaenavon, U.K.
(6) Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se dospělo k záměru doporučit uložení konečného antidumpingového cla a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během které mohly k tomuto oznámení zaujmout stanovisko.
(7) Předložené ústní i písemné připomínky stran byly zváženy a předběžná zjištění byla podle nich v případě potřeby upravena.
C. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
a) Námitky stran
(8) Někteří vyvážející výrobci opětovně namítali, že pokovený PET film by měl být vyňat z působnosti tohoto řízení, s odůvodněním, že pokovený PET film nelze považovat za shodnou se základním PET filmem, neboť má jiné základní fyzikální a technické vlastnosti, vyžaduje jiné výrobní zařízení a postupy, její výroba je v důsledku toho mnohem nákladnější, a proto se také prodává za vyšší cenu. Tyto strany rovněž namítaly, že použití pokoveného PET filmu je jiné než použití základního PET filmu a spadá také pod jiné kódy KN než ex39206219 a 39206290, a to pod kód KN 3921.
b) Výsledky šetření
(9) Šetření ukázalo, že proces pokovení prováděný srážením par, který spočívá v přidání kovu jako je např. hliník, nemění fyzikální, technické a chemické vlastnosti PET filmu. Navíc při mnoha druzích použití lze zaměnit základní a pokovený PET film a lze je použít ke stejným nebo podobným účelům. Potvrzují se tedy předběžná zjištění uvedená v bodě odůvodnění 19 prozatímního nařízení v tom smyslu, že základní a pokovený PET film představují jediný výrobek a že spadá pod kódy KN, kterých se toto řízení týká, tj. ex39206219 a 39206290.
(10) Je třeba poznamenat, že skutečnost, že na výrobu pokoveného PET filmu je nutná další fáze výroby spojená s vyššími výrobními náklady a vyšší prodejní cenou, nelze považovat za dostatečný důvod k vynětí určitého typu PET filmu z působnosti tohoto řízení.
(11) Konečně, šetření ukázalo, že pokovený PET film je třeba odlišit od filmu, která je zesílený, laminovaný, vyztužený nebo podobně kombinovaný s jinými materiály. Tyto postupy mění základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti PET filmu v takovém rozsahu, že výsledný výrobek nelze považovat za dotyčný výrobek. Navíc je třeba poznamenat, že pouze tehdy, je-li PET film kombinován s jinými materiály tímto způsobem, je výsledný výrobek zařazen pod kód KN 3921.
(12) Protože kromě výše uvedených nejsou další připomínky, potvrzuje se popis uvedený v bodech odůvodnění 9 a 22 prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(13) Protože nejsou žádné připomínky, potvrzuje se definice obdobného výrobku, jak je uvedena v bodě odůvodnění 23 prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Obecná metoda
a) Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(14) Protože nejsou k těmto bodům žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v bodech odůvodnění 28 až 34 prozatímního nařízení.
b) Dumpingové rozpětí
(15) Potvrzuje se obecná metoda zjištění dumpingového rozpětí u zkoumaných firem tak, jak je popsána v bodě odůvodnění 35 prozatímního nařízení.
(16) Obecná metoda zjištění dumpingového rozpětí u spolupracujících firem, které nebyly zahrnuty do provedených kontrol, popsaná v bodě odůvodnění 36 prozatímního nařízení, se potvrzuje. Při zjišťování dumpingového rozpětí u spolupracujících firem, které nebyly zahrnuty do provedených kontrol, nebyl brán zřetel na nulové nebo zanedbatelné dumpingového rozpětí.
(17) Potvrzuje se obecná metoda zjišťování dumpingového rozpětí u vyvážejících výrobců, kteří nezodpověděli dotazníky ani se neohlásili jiným způsobem, tak, jak je popsána v bodech odůvodnění 37 a 38 prozatímního nařízení. Protože v případě Korey byl pouze u jediného ze tří kontrolovaných vyvážejících výrobců zjištěn dumping, byla zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na základě váženého průměrného dumpingového rozpětí u reprezentativního počtu modelů, které vyvezl výše uvedený vyvážející výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětí.
(18) Je třeba poznamenat, že v případech, kdy vyvážející výrobce vyvážel do Společenství více než jeden typ výrobku, byla vážené průměrné dumpingové rozpětí stanoveno výpočtem z dumpingu zjištěného u každého typu výrobku, aniž by byl vynulován "negativní dumping", který byl u jednotlivých typů zjištěn.
2. Indie
a) Běžná hodnota a vývozní cena
(19) Protože nejsou další připomínky, potvrzují se zjištění bodů odůvodnění 39 až 42 prozatímního nařízení.
b) Srovnání
i) Úroveň obchodu
(20) Jeden indický vyvážející výrobce opakovaně požadoval zohlednění rozdílů v úrovni obchodu mezi prodejem dotyčného výrobku obchodníkům na domácích a vývozních trzích (viz bod odůvodnění 47 prozatímního nařízení).
(21) Po oznámení podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě byla přijata předběžná opatření, bylo namítnuto, že na obou trzích (domácím i vývozním) existují dvě úrovně obchodu a že by mělo být provedeno selektivní srovnání: vývozní ceny účtované obchodníkům by měly být porovnány s běžnými hodnotami zjištěnými na základě prodeje obchodníkům a vývozní ceny účtované konečným uživatelům porovnány s běžnými hodnotami zjištěnými na základě prodeje konečným uživatelům.
(22) Ačkoli údaje obsažené v odpovědi na dotazník a následně ověřené již naznačovaly, že u srovnatelných modelů neexistují na různých úrovních obchodu žádné trvalé a jednoznačné rozdíly, pokud jde o funkce a ceny, jsou-li prodávány na domácím trhu vyvážející země. Vzhledem k tomu se potvrzují zjištění uvedená v bodech odůvodnění 46 a 47 prozatímního nařízení a požadavek selektivního srovnání se zamítá.
ii) Jiné úpravy
(23) Indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že by měla být vývozní cena s ohledem na dávky získané podle Duty Entitlement Passbook ("DEPB") upravena na základě stavu po vývozu podle "ostatních faktorů" v čl. 2 odst. 10 písm. k) a podle čl. 2 odst. 10 písm. b) "Dovozní poplatky a nepřímé daně" (v závislosti na vývozci) základního nařízení. Tvrdili, že příjem z DEPB měl za následek nižší vývozní cenu, a Komise tudíž měla připočíst tento příjem k vývozní ceně, aby bylo srovnání s běžnou hodnotou spravedlivé, neboť domácí prodej nemá z tohoto příjmu žádný užitek. Navíc indičtí vývozci tvrdili, že snížení antidumpingového cla s přihlédnutím k dotacím na vývoz provedené v souladu s čl. 14 odst. 1 základního nařízení formou stávajícího vyrovnávacího cla nebylo právně opodstatněné, neboť vyrovnávací cla byla stanovena na základě jiného období šetření.
(24) V čl. 2 odst. 10 základního nařízení se zvažuje pouze možnost takových úprav, které ovlivňují srovnatelnost cen. V odpovědích na dotazník a během kontrol provedených na místě byly dávky DEPB vždy zaúčtovány jako "jiný příjem", a nikoli jako "negativní náklady", které se přičítají k nákladům za suroviny při vývozu zboží. Z tohoto důvodu již na základě účetních záznamů společnosti neexistuje žádná zřejmá souvislost mezi tvorbou cen u vývozního zboží a obdrženými dávkami DEPB.
(25) Ustanovení čl. 14 odst. 1 základního nařízení, které odráží článek VI dohody GATT, ukazuje, že k takovým dotacím lze v antidumpingovém šetření a při každém nařízení o uložení antidumpingového cla i nepřímo přihlížet za předpokladu, že se na výrobek neuplatňuje současně antidumpingové a vyrovnávací clo s cílem upravit stejnou situaci, která z dumpingu či poskytnutí dotace vyplývá. Logicky tak čl. 14 odst. 1 základního nařízení směřuje k zabránění dvojímu uložení cla, aby nebyla upravována stejná situace vyplývající z dumpingu či vývozních dotací, a proto je třeba vyrovnávací clo vyplývající z vývozních dotací odečíst nezávisle na období šetření, na jehož základě bylo stanoveno. Je třeba poznamenat, že byla provedena úprava podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení tak, jak je uvedeno v bodech odůvodnění 78 a 79. Ze všech těchto důvodů musela být výše uvedený požadavek zamítnut.
c) Dumpingové rozpětí
(26) Protože nejsou žádné připomínky ani nové informace, potvrzuje se metoda uvedená v bodech odůvodnění 51 až 53.
(27) Konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z dovozní ceny CIF na hranice Společenství je následující:
Ester Industries Limited | 64,5 % |
Flex Industries Limited | 42,9 % |
Garware Polyester Limited | 65,3 % |
Jindal Polyester Limited | 0 % |
Dumpingové rozpětí u spolupracujících firem nezahrnutých do kontroly | 57,70 % |
Zbytkové dumpingové rozpětí u nespolupracujících firem | 65,3 % |
3. Korea
a) Běžná hodnota
(28) Dva korejští spolupracující vyvážející výrobci namítali, že tzv. tuzemský vývozní prodej (tj. domácí prodej určený pro vývozní trhy po dalším zpracování a/nebo balení) byl bez jakéhokoli právního podkladu z výpočtu běžné hodnoty vyloučen. Je však zřejmé, že korejské orgány povolují takový prodej, aniž by se na něj vztahovala ještě další tuzemská daň z prodeje (DPH); navíc může prodávající převést na kupujícího nárok na vrácení cla a prodej se běžně uskutečňuje v cizí měně. Z tohoto postupu je zřejmé, že prodej v Korey je strukturován tak, že zboží je určeno na vývoz a příslušný prodej neumožňuje přiměřené srovnání. Proto je zachován přístup použitý pro prozatímní stanovení.
(29) Vzhledem k výše uvedenému se potvrzují zjištění popsaná v bodě odůvodnění 57 prozatímního nařízení.
b) Vývozní cena
(30) Dva z vyvážejících výrobců byli napojeni na dovozce ve Společenství a oba uvedli, že podle jejich mínění je míra zisku přidělená těmto dovozcům (5,5 %) nepřiměřeně vysoká, neboť jejich funkce je omezena pouze na přefakturování prodeje a v prodeji samotném nehrají aktivní roli. Bylo naznačeno, že tito napojení dovozci nevytvářejí sami žádný zisk, ale pouze získávají provizi za uskutečněný prodej. Na to lze namítnout, že uvedená provize nemusí být směrodatná, neboť se jedná o napojené strany. Skutečnost, že napojení dovozci mohou být odměňováni formou fixních provizí, nemusí nutně cokoli vypovídat o funkcích, které tito dovozci plní. Nikdo ze stěžovatelů navíc nepředložil žádné konkrétní údaje, které by naznačovaly, že by použitá míra zisku nebyla v souladu se převládajícími tržními podmínkami.
(31) Vzhledem k výše uvedenému se potvrzují zjištění popsaná v bodě odůvodnění 58 prozatímního nařízení.
c) Srovnání
i) Pohyblivost směnného kurzu
(32) Na základě žádosti korejských vyvážejících výrobců byla znovu přezkoumána úprava zohledňující trvalý pohyb směnného kurzu. Na základě přezkumu byl použit průměrný směnný kurz platný dva měsíce před vystavením faktury.
ii) Vrácení cla
(33) Všichni korejští spolupracující vyvážející výrobci považovali metodu použitou k připočtení vráceného cla k domácím prodejům za nepřiměřenou, a to zejména proto, že dotyčné suroviny se používají i k výrobě jiných výrobků než PET filmů. Komise proto tuto otázku znovu zvážila a rozhodla se přijmout pozměněný přístup sestávající ze dvou kroků.
(34) Nejprve bylo spočítáno množství surovin nakoupených a použitých výlučně na výrobu PET filmu (určené jak pro domácí prodej, tak na vývoz) s použitím koeficientů schválených na vnitrostátní úrovni a vyjádřené jako procento celkového množství nakoupených surovin. Tato procentní sazba se potom použila pro každou jednotlivou dodávku surovin. Tím byla každá surovina v příslušném poměru připočtena jak k domácím, tak k zahraničním prodejům, při nichž byla surovina použita (jak v případě dotyčného výrobku, tak jiných výrobků). Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, začalo připočítávání s dodávkami, na něž bylo uplatněno nejnižší clo. V případě dvou vyvážejících výrobců to vedlo ke zvýšení částky vráceného cla.
předběžná zjištění popsaná v bodech odůvodnění 59 až 65 prozatímního nařízení se potvrzují s výjimkou výše uvedených bodů týkajících se vrácení cla a pohybu směnného kurzu.
d) Dumpingové rozpětí
(35) Zjištění bodů odůvodnění 66 a 67 prozatímního nařízení se potvrzují s výjimkou jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který odmítl použití srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s jednotlivými vývozními transakcemi ke stanovení jeho dumpingového rozpětí s tím, že pouhá změna vývozní ceny v závislosti na zákazníkovi, regionu nebo časovém období není dostatečným důvodem k použití váženého průměru jako výpočtové metody ke stanovení dumpingového rozpětí. Přezkum této záležitosti ukázal, že schéma vývozních cen je u každého zákazníka jiné a že na stupeň dumpingu praktikovaný vývozcem to nemá žádný podstatný vliv. Metoda stanovení dumpingového rozpětí u kontrolovaných firem popsaná v bodech odůvodnění 66 a 67 prozatímního nařízení byla proto v případě uvedeného vyvážejícího výrobce změněna tak, že vážená průměrná běžná hodnota nebyla porovnána s cenami jednotlivých vývozních transakcí, nýbrž s váženými průměrnými vývozními cenami.
(36) Konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství je následující:
Kolon Industries Limited | 0,0 % |
SKC Industries Limited | 7,5 % |
Toray Saehan Industries | 0,0 % |
Dumpingové rozpětí u spolupracujících firem nezahrnutých do kontroly | 7,5 % |
Zbytkové dumpingové rozpětí u nespolupracujících firem | 13,4 % |
E. ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(37) Někteří indičtí vyvážející výrobci namítali, že vymezení výrobního odvětví Společenství a následně analýza poškození by neměly být omezeny na tři spolupracující výrobce ve Společenství, kteří podali stížnost, nýbrž by měly být rozšířeny na všechny výrobce ve Společenství, včetně firmy Fapack, která se řízení účastnila při podání stížnosti a která předložila určité základní údaje, a tři jiné výrobce ze Společenství, kteří si nestěžovali, ale kteří jsou napojeni na vyvážející výrobce a kteří rovněž předložili určité základní údaje.
(38) V bodě odůvodnění 73 prozatímního nařízení se potvrzuje, že všech sedm subjektů skutečně patří mezi výrobce ze Společenství, a představují tedy výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4. odst. 1 základního nařízení. Jak je však popsáno v bodě odůvodnění 70 prozatímního nařízení, předložili zmínění čtyři výrobci ze Společenství pouze některé základní údaje, nezodpověděli však úplně dotazník určený pro výrobce ze Společenství. Tyto údaje proto nemohly být použity pro účely posouzení situace ve výrobním odvětví Společenství. Z tohoto důvodu nebyli tito výrobci ze Společenství zahrnuti do vymezení výrobního odvětví Společenství. Výše uvedená námitka musela být proto odmítnuta.
(39) Jedna dotčená strana zpochybnila zjištění, že na výrobní odvětví Společenství připadá více než 70 % celkové výroby PET filmu ve Společenství. Komise tuto skutečnost přezkoumala a zjistila, že došlo k administrativní chybě. Výrobní odvětví Společenství ve skutečnosti představuje 60 % celkové výroby ve Společenství.
(40) Některé dotčené strany navrhovaly, aby v případě, že pokovený PET film bude i nadále zahrnut do definice dotyčného výrobku, byli někteří výrobci pokoveného PET filmu rovněž považováni za výrobce ze Společenství tvořící část výrobního odvětví Společenství.
(41) Šetření ukázalo, že dotyčné společnosti nevyrábějí základní PET film, ale ve skutečnosti kupují základní PET film z různých zdrojů a potom provádějí dodatečný proces pokovení. Tato dodatečná fáze výroby však sama o sobě nestačí k tomu, aby byly považovány za výrobce PET filmu ze Společenství. Jedná se o podniky, které výrobek pouze dále zpracovávají, aniž by tím měnily jeho základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti.
F. ÚJMA
1. Spotřeba ve Společenství
(42) Protože nejsou k dispozici žádné nové informace, potvrzují se předběžná zjištění týkající se spotřeby ve Společenství popsaná v bodech odůvodnění 76 až 79 prozatímního nařízení.
2. Dotyčné dovozy
a) Úvodní poznámka
(43) Někteří vyvážející výrobci uplatňovali argument, že dovozy přisuzované vyvážejícím výrobcům, u nichž nebyl zjištěn dumping, by měly být z analýzy poškození vyloučeny. I kdyby byly tyto dovozy z analýzy vyloučeny, zůstal by tím závěr o existenci hmotné škody způsobené dumpingovými dovozy nezměněn. Kromě toho by cenové podbízení, stejně jako zvýšení objemů a podílů na trhu, však zůstaly značné a zbývající dovozy, u kterých byl dumping zjištěn, by stále ještě představovaly více než 13 % trhu Společenství. Rovněž pokles prodejních cen by byl stále významný.
b) Kumulativní posouzení účinků dotyčných dovozů
(44) Někteří indičtí vyvážející výrobci namítali, že dovozy PET filmu pocházející z Indie by neměly být kumulovány s dovozy tohoto výrobku z Korey, a to vzhledem k existujícím rozdílům v podmínkách hospodářské soutěže. Tento argument byl zdůvodněn tím, že objem dovozů, podíly na trhu a ceny se v roce 1997 a v OŠ vyvíjely odlišně.
(45) Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi korejskými a indickými dovozy, vezme-li se v úvahu celé posuzované období, tj. období mezi rokem 1996 a OŠ, a nikoli mezi rokem 1997 a OŠ, jak bylo navrhováno, byl vývoj objemu dovozů, podílů na trhu a dovozních cen ve skutečnosti obdobný. Dále se také potvrzuje, že objemy dovozů z obou zemí byly v průběhu celého období šetření značné. Navíc bylo zjištěno významné cenové podbízení jak u dovozů pocházejících z Indie, tak z Korey, přičemž obě země používaly stejné prodejní kanály s podobnými obchodními podmínkami. Tento argument musí být tedy odmítnut. Vzhledem k výše uvedenému se potvrzují zjištění uvedená v bodě odůvodnění 85 prozatímního nařízení, ve kterých se konstatuje, že dovozy pocházející z dotyčných zemí by měly být posuzovány kumulativně.
c) Objem, podíly na trhu a ceny dotyčných dovozů
(46) Protože nejsou k dispozici žádné nové informace o objemu a cenách dovozů z dotyčných zemí, potvrzují se závěry prozatímního nařízení.
d) Cenové podbízení
(47) Pokud jde o úroveň cenového podbízení, zpochybnili někteří indičtí vyvážející výrobci skutečnost, že Komise nezohlednila při výpočtu vážených průměrných vývozních cen vyrovnávací cla uložená v roce 1999 na dovozy PET filmu pocházející z Indie. Opakovali svou žádost o úpravu podle úrovně obchodu, neboť indičtí vývozci prodávají PET film převážně velkoobchodníkům, zatímco výrobní odvětví Společenství ji prodává téměř vždy přímo uživatelům.
(48) Úroveň cenového podbízení byla vypočítána znovu tak, že k vývozním cenám byla v příslušných případech připočítána vyrovnávací cla. Pokud jde o úpravu podle úrovně obchodu, potvrdila další analýza za prvé, že tak, jak je popsáno v bodě odůvodnění 93 prozatímního nařízení, nezávisí prodejní cena účtovaná velkoobchodníkům nebo uživatelům na typu zákazníka, ale spíše na množství koupeného zboží; a za druhé, že uvedené dvě úrovně obchodu nejsou dostatečně jasně odlišené a není mezi nimi jasný cenový rozdíl. Navíc se potvrzuje, že na rozdíl od toho, co tvrdí některé dotčené strany, prodává výrobní odvětví Společenství dotyčný výrobek nejen uživatelům, ale i distributorům a velkoobchodníkům. Kromě toho bylo zjištěno, že je více společností, které zásobují jak vyvážející výrobci z dotyčných zemí, tak výrobní odvětví Společenství.
(49) V rámci výše uvedených okolností byla míra cenového podbízení na základě důkazů předložených dotčenými stranami přezkoumána a v nutných případech upravena. Upravené míry cenového podbízení u jednotlivých zemí vyjádřené jako procento z cen výrobního odvětví Společenství jsou následující:
- Korea: 14,9 % až 36,8 %, s váženým průměrem 20,6 %
- Indie: 34,5 % až 44,8 %, s váženým průměrem 37,5 %.
3. Situace výrobního odvětví Společenství
(50) Více dotčených stran zpochybnilo závěr učiněný v prozatímním nařízení, že výrobní odvětví Společenství utrpělo hmotnou škodu, s odůvodněním, že mezi rokem 1996 a OŠ se některé ukazatele (např. výrobní kapacita, výroba, objem prodeje, produktivita, stav zásob a mzdy) vyvíjely pozitivně.
(51) V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ne všechny ukazatele uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení se musí nutně vyvíjet negativně, aby se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo hmotnou škodu. V tomto případě ztratilo výrobní odvětví Společenství podíly na trhu a vlivem nízkých cen dovozů z dotyčných zemí bylo nuceno výrazně snížit své prodejní ceny, a tím se zhoršila jeho finanční situace.
(52) Jeden korejský vyvážející výrobce zpochybnil skutečnost, že by výrobní odvětví Společenství utrpělo hmotnou škodu, s odůvodněním, že jak je uvedeno v bodě odůvodnění 159 prozatímního nařízení, je výrobní odvětví Společenství životaschopné a konkurenceschopné a v OŠ zaujímalo na trhu Společenství stále důležité postavení.
(53) Skutečnost, že je výrobní odvětví Společenství životaschopné a konkurenceschopné, nevylučuje zjištění o vzniku hmotné škody. Zjištění, že je výrobní odvětví Společenství životaschopné a konkurenceschopné, byl učiněn v rámci analýzy zájmu Společenství, při které byl mimo jiné zkoumán účinek přijetí či nepřijetí antidumpingových opatření na různé subjekty ve Společenství. Nic z výše uvedeného nemění cokoli na závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo hmotnou škodu, jak bylo dokázáno celou řadou ukazatelů včetně výrazné ztráty podílu na trhu v posuzovaném období. Tento argument musí být proto odmítnut.
(54) Jeden korejský vyvážející výrobce uvedl, že zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství, které nastalo mezi lety 1998 a 1999, je v rozporu se skutečností, že během stejného období uskutečnilo jen omezené investice. Zde je třeba poznamenat, že jak je uvedeno v bodě odůvodnění 108 prozatímního nařízení, byly tyto investice zaměřené na zvýšení kapacity uskutečněny v letech 1997 a 1998. Jelikož však nově instalovaná zařízení byla uvedena do provozu až v letech 1998 a 1999, nedošlo ke zvýšení výrobní kapacity a investic v tomtéž období.
(55) Někteří indičtí vývozci tvrdili, že omezení analýzy objemu prodejů výrobního odvětví Společenství a jeho cen na domácí prodej není v souladu s ustanovením čl. 3 odst. 4 Antidumpingové dohody Světové obchodní organizace (WTO), neboť uvedená dohoda se vztahuje na všechny prodeje, tedy i na vývoz.
(56) Zde je třeba poznamenat, že posouzení poškození bylo provedeno v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení a ustálenou praxí orgánů Společenství. Navíc se čl. 3 odst. 4 ve spojení s čl. 3 odst. 1 a 2 Antidumpingové dohody WTO jednoznačně odvolává na posouzení dopadu dumpingových dovozů na ceny na domácím trhu a na situaci v domácím odvětví. Účelem tohoto typu šetření je mimo jiné zkoumat účinek dumpingových dovozů z jedné nebo více zemí do Společenství (nikoliv účinek dumpingových dovozů na trhy třetích zemí) a zjistit poškození výrobního odvětví Společenství způsobené pouze na domácím trhu, neboť dopad na vývozy a vývozní trhy je v souvislosti s posouzením škod irelevantní. Tento argument musí být proto odmítnut. S ohledem na ustálenou praxi byl však zkoumán výkon vývozu v rámci příčinné souvislosti mezi dumpingovými dovozy a poškozením, jak je uvedeno v bodě odůvodnění 144 prozatímního nařízení.
(57) Na základě výše uvedeného se potvrzují předběžná zjištění o hmotné škodě způsobené výrobnímu odvětví Společenství během OŠ.
G. PŘÍČINA POŠKOZENÍ
(58) Některé dotčené strany tvrdily, že posouzení příčinné souvislosti bylo chybné, neboť zhoršení u některých ukazatelů škod, jako jsou ziskovost, peněžní toky, návratnost investic a schopnost zvýšení kapitálu, by mělo být přisuzováno spíše autonomnímu cyklickému vývoji, kterým výrobní odvětví Společenství během posuzovaného období prošlo, než vlivu dotyčných dovozů.
(59) Za prvé neexistují žádné náznaky, že by výrobní odvětví Společenství prodělávalo nějaké cyklické výkyvy. Za druhé, další analýza finanční situace výrobního odvětví Společenství potvrdila, že zhoršení bylo zapříčiněno zejména poklesem jednotkových prodejních cen. Jelikož jednotkové výrobní náklady během celého posuzovaného obdobní klesly, nelze zhoršení přičítat vyšším nákladům výroby v souvislosti s novými investicemi.
(60) Ve světle výše uvedeného a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné nové informace, se potvrzují předběžná zjištění popsaná v bodech odůvodnění 119 až 123 prozatímního nařízení.
H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Nenapojení dovozci a obchodníci
(61) Jeden nenapojený dovozce namítal, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v bodě odůvodnění 188 prozatímního nařízení, se zavedením vyrovnávacích cel snížila dostupnost indického PET filmu na trhu Společenství a že zavedení antidumpingových cel na základě tohoto nařízení mu znemožní získat PET filmy od svých tradičních indických dodavatelů. Dále namítal, že výrobní odvětví Společenství samo dováží PET film, který vyrábí mimo hranice Společenství, a že díky tomuto vztahu dojde k omezení jakýchkoli skutečných alternativních zdrojů dodávek.
(62) V tomto ohledu údaje Eurostatu ukázaly, že mezi rokem 1999 (předběžná vyrovnávací cla byla uložena v srpnu 1999) a rokem 2000 se dovozy z Indie zvýšily o 11 %. Pokud jde o výši navrhovaných antidumpingových cel, nelze vyloučit, že budou mít za následek zvýšení dovozních cen. Avšak vzhledem k různé výši navrhovaných opatření lze současně očekávat, že někteří dotyční vyvážející výrobci budou i nadále prodávat na trhu Společenství, nikoli však již za dumpingové ceny. Pokud se týká existence alternativních zdrojů dodávek, bylo zjištěno, že v průběhu roku 1999 nakoupilo výrobní odvětví Společenství PET filmy pocházející z USA a Japonska, tj. ze dvou hlavních vyvážejících zemí, jichž se netýká toto řízení, což představovalo přibližně 35 % všech dovozů z těchto zemí. Potvrzuje se proto, že jsou k dispozici i jiné alternativní zdroje dodávek.
2. Uživatelé PET filmu ve Společenství
(63) Je třeba poznamenat, že z 23 uživatelů, kteří spolupracovali v předběžné fázi řízení a na něž připadá téměř 40 % celkových dovozů z dotyčných zemí, pouze jediný vyjádřil po zavedení předběžných cel své obavy. Tento nízký stupeň reakcí by mohl nasvědčovat tomu, že opatření nebudou mít na dotyčné uživatele žádný podstatný dopad.
(64) Čtyři další uživatelé, kteří se přihlásili po zavedení předběžných opatření, vznesli námitku, že by jim zavedení cel mohlo omezit výběr dodavatelů, a případně způsobit i nedostatek PET filmu na trhu Společenství. Tito uživatelé rovněž namítali, že od okamžiku zavedení předběžných cel došlo na trhu Společenství ke zvýšení cen PET filmu, což má negativní vliv na jejich konkurenceschopnost na světovém trhu.
(65) V tomto ohledu je třeba připomenout, že již v rámci předběžného řízení bylo zjištěno, že zkoumaní uživatelé nakupovali v průměru přibližně 58 % své spotřeby PET filmu od výrobního odvětví Společenství, přibližně 28 % z dotyčných zemí a asi 14 % ze třetích zemí. Navíc na trhu Společenství vyvíjejí aktivní činnost i další významné subjekty, tj. výrobní odvětví Společenství a další výrobci ze Společenství, jeden ekonomický subjekt ze Společenství, několik vyvážejících výrobců z dotyčných zemí a ze třetích zemí. Takže i když nelze vyloučit, že u některých vyvážejících výrobců z dotyčných zemí dojde po zavedení antidumpingových opatření ke snížení vývozů do Společenství, je nepravděpodobné, že by na trhu Společenství nastal nedostatek dotyčného výrobku. Na druhé straně, pokud by navrhovaná opatření nebyla zavedena, mohlo by možné zastavení výroby PET filmu ve výrobním odvětví Společenství vést k vážnému omezení dodávek, jak je popsáno v bodě odůvodnění 185 prozatímního nařízení.
(66) K úrovni cen je třeba poznamenat, že uživatelé měli až dosud prospěch z uměle nízkých cen způsobených nekalými obchodními praktikami. Prodejní ceny na trhu Společenství mezi rokem 1996 a OŠ klesly v průměru o 40 %. I když nelze vyloučit zvýšení cen PET filmu ve Společenství, očekává se, že bude jen mírné. To podporuje zejména výše uložených cel pro určité dotyčné vyvážející výrobce a přítomnost určitého počtu dalších účastníků na trhu Společenství, kteří si budou konkurovat.
(67) Další analýza a kontrolní návštěvy u uživatelů navíc potvrdily, že PET film používaný jako surovina pro různé hotové výrobky nepředstavuje často žádnou významnou nákladovou položku, že výrobky, které obsahují PET film, tvoří pouze malou část celkové výroby výrobků a konečně že uživatelé hledají zdroje svých výrobků ve Společenství i v jiných třetích zemích, kterých se toto řízení netýká. Nelze však vyloučit, že u některých uživatelů, pro něž představuje PET film klíčovou surovinu, budou mít antidumpingová cla významný dopad na celkové náklady výroby. To však obecně nemění nic na celkovém výsledku šetření. Zjištění bodu odůvodnění 183 prozatímního nařízení uvádějící, že zavedení cel nebude mít pravděpodobně obecně žádný významný dopad na uživatele PET filmu, se proto potvrzují.
3. Závěry k zájmu Společenství
(68) Protože nejsou k dispozici žádné nové informace týkající se zájmu Společenství, potvrzují se zjištění popsaná v bodech odůvodnění 156 až 191 prozatímního nařízení.
I. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Výše potřebná k odstranění škody
(69) Na základě metody popsané v bodech odůvodnění 193 až 195 prozatímního nařízení a se zohledněním výše uvedených argumentů a úprav v souvislosti s výpočtem cenového podbízení byla stanovena výše potřebná k odstranění škody za účelem určení výše opatření, která mají být s konečnou platností zavedena. Vzhledem k nezohlednění vyrovnávacích cel je však třeba poznamenat, že od navrhované výše antidumpingových cel se podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení po uplatnění pravidla nižšího cla odečítají vývozní dotace podle bodu odůvodnění 198 prozatímního nařízení, a proto je není nutné při výpočtu míry poškození brát v úvahu.
(70) Někteří indičtí vyvážející výrobci namítali, že míra poškození byla vypočítána nesprávně. Tvrdili, že míra poškození by měla být vyjádřena jako procento z celkového obratu CIF, a neměla by tedy být omezena na obrat CIF u srovnatelných modelů. Své argumenty opírali o závěry odvolacího orgánu WTO v případě ložního prádla [3].
(71) Za prvé je třeba poznamenat, že tyto závěry byly učiněny v souvislosti s výpočtem dumpingu, a nejsou tedy relevantní v souvislosti s výpočtem míry poškození. Za druhé je ustálenou praxí vyjadřovat výši škody jako procento obratu CIF u těch modelů, které byly pro uvedené stanovení výše škody použity. Přístup navržený indickými vyvážejícími výrobci by ve skutečnosti vedl k použití čísel, která jsou neporovnatelná. Ze všech těchto důvodů musel být jejich požadavek zamítnut.
(72) Výrobní odvětví Společenství namítalo, že míra zisku ve výši 13 % z obratu by byla přiměřenější než 6 % míra zisku, která byla použita pro výpočet prozatímní míry poškození. Tvrdilo, že zdroje vlastního jmění firmy by měly vydělat alespoň na návratnost čistých aktiv, která se rovná úrokům z bankovních půjček. Dále bylo namítnuto, že tato výše zisku byla dosažena v roce 1996, kdy na trhu převládaly podmínky rovné hospodářské soutěže.
(73) Zde je třeba poznamenat, že míra zisku, která má být použita ke stanovení ceny, při které nedochází k poškození, by měla být chápána jako ziskovost, kterou by bylo možné bez výskytu poškozujícího dumpingu docílit. V tomto případě je však určení konečného procenta irelevantní, neboť míra poškození je již na základě 6 % míry zisku vyšší než míra dumpingu. Tento argument proto nemá žádný praktický dopad.
(74) Vzhledem k výše uvedenému a k tomu, že nejsou k dispozici nové důkazy, se potvrzuje metoda použitá pro stanovení výše potřebné k odstranění škody popsaná v bodech odůvodnění 193 až 195 prozatímního nařízení.
2. Forma a výše cel
(75) Šetření ukázalo, že dovozy uvedeného výrobku byly uskutečněny rovněž pod jinými kódy KN, kterých se toto řízení netýká, tj. kódy KN ex39206219 a 39206290. Celní orgány byly proto na tuto chybnou klasifikaci upozorněny.
(76) Vzhledem k výše uvedenému a podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo ve výši zjištěné míry dumpingu, neboť ta byla ve všech případech nižší než míra poškození.
(77) Pokud jde o zbytkové clo, které má být použito u nespolupracujících vyvážejících výrobců z jednotlivých zemí, u kterých byla míra spolupráce v obou zemích ohodnocena jako významná, by v případě Indie mělo být stanoveno na základě nejvyšší celní sazby použité pro spolupracující výrobce zahrnuté do namátkové kontroly. V případě Korey, kde byl zjištěn dumping pouze u jednoho ze tří kontrolovaných vyvážejících výrobců, by mělo být zbytkové clo stanoveno podle pravidla nižší celní sazby na základě vážené průměrné míry dumpingu zjištěné u reprezentativního počtu modelů, které tento vyvážející výrobce vyvážel s nejvyšší mírou dumpingu.
(78) Jak již bylo uvedeno v bodech odůvodnění 50 a 198 prozatímního nařízení, nelze podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení zavést u téhož výrobku antidumpingové i vyrovnávací clo za účelem úpravy stejné situace vyplývající z dumpingu nebo vývozních dotací. V této souvislosti je skutečnost, že vyrovnávací cla byla stanovena na základě různého OŠ a že výše vývozních dotací byla v antisubvenčním OŠ a v antidumpingovém OŠ různá, irelevantní. Účelem čl. 14 odst. 1 základního nařízení je totiž zabránit dvojímu uložení cla, a působit tak proti stejné situaci plynoucí z dumpingu nebo vývozních dotací, a proto je nutno vyrovnávací cla jako následek vývozních dotací odečíst bez ohledu na období šetření, na jehož základě byla stanovena. Zde je také třeba poznamenat, že nebyla obdržena žádná žádost o přezkum vyrovnávacích opatření. Předběžná zjištění popsaná v bodech odůvodnění 50 a 198 se proto potvrzují.
(79) V důsledku toho bylo při stanovení antidumpingového cla v případě Indie platné vyrovnávací clo odpovídající vývozním dotacím odečteno od antidumpingového cla, které má být uplatněno. U každé nespolupracující firmy odpovídalo snížení vývozní dotaci spolupracující firmy, na jejímž základě byla zjištěna zbytková míra dumpingu (a tedy i zbytkové clo).
(80) Na základě výše uvedeného a se zohledněním zjištění předcházejícího antisubvenčního šetření jsou navrhované konečné celní sazby vyjádřené jako procento ceny CIF, neprocleně hranice Společenství, v následující výši:
Indie
Společnost | Míra vývozní dotace | Celková míra dotace | Míra dumpingu | Vyrovnávací clo | Antidumpingové clo | Celní sazba celkem |
Ester Industries Ltd | 12,0 % | 12,0 % | 64,5 % | 12,0 % | 52,5 % | 64,5 % |
Flex Industries Ltd | 12,5 % | 12,5 % | 42,9 % | 12,5 % | 30,4 % | 42,9 % |
Garware Polyester Ltd | 2,7 % | 3,8 % | 65,3 % | 3,8 % | 62,6 % | 66,4 % |
Jindal Polyester Ltd | 7,0 % | 7,0 % | 0 % | 7,0 % | 0 % | 7,0 % |
MTZ Polyesters Ltd | 8,7 % | 8,7 % | 57,7 % | 8,7 % | 49,0 % | 57,7 % |
Polyplex Corp. Ltd | 19,1 % | 19,1 % | 57,7 % | 19,1 % | 38,6 % | 57,7 % |
Všechny ostatní společnosti | 12,0 % [4] | 19,1 % | 65,3 % | 19,1 % | 53,3 % | 72,4 % |
Korea
Společnost | Antidumpingové clo |
HS Industries | 7,5 % |
Hyosung Corp. | 7,5 % |
Kohap Corp. | 7,5 % |
Kolon Industries Limited | 0,0 % |
SKC Industries Limited | 7,5 % |
Toray Saehan Industries | 0,0 % |
Všechny ostatní společnosti | 13,4 % |
(81) Sazby antidumpingového cla jednotlivých firem uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou u těchto společností během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátně platného cla vztahujícího se na "všechny ostatní společnosti") se proto vztahují výlučně na dovozy výrobků pocházejících z dotyčné země a vyrobené uvedenými právními subjekty. Dovezené výrobky vyrobené jinou společností, která není v operativní části tohoto nařízení konkrétně uvedena se jménem a adresou, včetně subjektů napojených konkrétně uvedené společnosti, nepodléhají těmto sazbám, nýbrž sazbám vztahujícím se na "všechny ostatní společnosti".
(82) Žádosti o použití výše uvedených jednotlivých celních sazeb pro jiné než výše uvedené společnosti (např. v souvislosti se změnou názvu subjektu nebo s vytvořením nového výrobního nebo prodejního subjektu) by měly být adresovány Komisi [5] spolu s uvedením všech příslušných údajů, zejména jakékoli změny činnosti společnosti v oblasti výroby, domácího prodeje či vývozu, která se změnou jména nebo vytvořením nového subjektu souvisí. Komise v případě potřeby změní toto nařízení po konzultaci s Poradním výborem a následně zaktualizuje seznam společností, pro něž jsou uvedené celní sazby platné.
3. Výběr prozatímního cla
(83) Vzhledem k výši zjištěného dumpingu a rozsahu škod způsobených výrobnímu odvětví Společenství se považuje na nutné, aby byly částky zajištěné formou prozatímního antidumpingového cla uloženého tímto nařízením s konečnou platností vybrány, a to ve výši konečného antidumpingového cla. V případech, kdy je konečné clo vyšší než prozatímní, lze konečně vybrat pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
4. Závazky
(84) Po zavedení předběžných antidumpingových opatření nabídla řada vyvážejících výrobců z Indie v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení cenové závazky. Souhlasili tak s tím, že budou prodávat dotyčný výrobek minimálně za ceny, které odstraňují poškozující účinek dumpingu. Tyto společnosti budou rovněž Komisi pravidelně předkládat podrobné informace o svých vývozech do Společenství, aby Komise mohla dodržování závazků účinně kontrolovat. Prodejní struktura těchto vyvážejících výrobců je navíc taková, že riziko obcházení dohodnutých závazků je podle mínění Komise jen velmi malé.
(85) Vzhledem k tomu se závazky považují za přijatelné a dotyčné společnosti byly informovány o podstatných skutečnostech, úvahách a povinnostech, které k jejich přijetí vedly.
(86) Aby mohla Komise ještě účinněji kontrolovat dodržování závazků uvedených společností, budou v případě žádosti o uvolnění zboží do volného oběhu předložené příslušnému celnímu orgánu výjimky z antidumpingového cla podmíněny předložením obchodní faktury, která obsahuje minimálně náležitosti uvedené v příloze. Tyto údaje jsou rovněž nezbytné k tomu, aby se celní orgány mohly v dostatečné míře přesvědčit, že jsou zásilky shodné s obchodními dokumenty. Pokud nebude taková faktura předložena nebo nebude-li se shodovat s výrobkem předloženým k proclení, bude uplatněna příslušná sazba antidumpingového cla.
(87) Je třeba poznamenat, že v případě porušení závazků nebo odstoupení od těchto závazků nebo v případě podezření na jejich porušení může být antidumpingové clo uloženo podle čl. 8 odst. 9 a 10 základního nařízení.
5. Doba trvání opatření
(88) Antidumpingová opatření jsou platná do roku 2006, zatímco platnost stávajících vyrovnávacích cel proti Indii uplyne v roce 2004. V případě uplynutí (nebo změny) platnosti vyrovnávacích opatření bude výše antidumpingových cel přezkoumána, neboť současná opatření berou v úvahu skutečnost, že v současné době již jsou v platnosti vyrovnávací cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového ("PET") filmu kódů KN ex39206219 a ex39206290 (TARIC kódy: 39206219*10, 39206219*15, 39206219*25, 39206219*30, 39206219*35, 39206219*40, 39206219*45, 39206219*50, 39206219*55, 39206219*60, 39206219*62, 39206219*64, 39206219*65, 39206219*70, 39206219*75, 39206219*80, 39206219*81, 39206219*85, 39206219*87, 39206219*89, 39206219*91, 39206290*30 a 39206290*91) pocházejícího z Indie a Korejské republiky.
2. Sazby konečného antidumpingového cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, jsou pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi tyto:
Země | Firma | Konečné clo (%) | Doplňkový kód TARIC |
Indie | Ester Industries Limited 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part - 1 New Delhi - 110 003 Indie | 52,5 | A026 |
Indie | Flex Industries Limited A-1, Sector 60,Noida 201 301 (U.P.) Indie | 30,4 | A027 |
Indie | Garware Polyester Limited Garware House 50-A, Swami Nityanand Marg Vile Parle (East) Mumbai 400 057 Indie | 62,6 | A028 |
Indie | Jindal Polyester Limited 115-117, Indra Prakash Building 21, Barakhamba Road New Delhi 110 001 Indie | 0 | A030 |
Indie | MTZ Polyesters Limited Saranath Centre, Upvan Area, Upper Govind Nagar, Malad (E) Mumbai 400 097 Indie | 49,0 | A031 |
Indie | Polyplex Corporation Limited B-37, Sector-1,Noida 201 301 Dist. Gautam Budh Nagar Uttar Pradesh Indie | 38,6 | A032 |
Indie | Všechny ostatní společnosti | 53,3 | A999 |
Korea | Kolon Industries Inc. Kolon Tower, 1.23, Byulyang-dong Kwacheon-city, Kyunggi-do Korea | 0,0 | A244 |
Korea | SKC Co., Ltd. SKC Bldg., 23-10, Youido-Dong Yongdungpo-Gu Seoul 150-010 Korea | 7,5 | A224 |
Korea | Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D 275 Kongdug-Dong Mapo-Gu Seoul 121-721 Korea | 0,0 | A222 |
Korea | HS Industries Co., Ltd Kangnam Building, 8th floor 1321, Seocho-Dong Seocho-Ku Seoul Korea | 7,5 | A226 |
Korea | Hyosung Corporation 450, Kongduk-Dong Mapo-Ku Seoul Korea | 7,5 | A225 |
Korea | Kohap Corp. No. 89-4, Kyungun-Dong Chongro-Ku Seoul Korea | 7,5 | A223 |
Korea | Všechny ostatní společnosti | 13,4 | A999 |
3. Bez ohledu na čl. 1 odst. 1 se konečné clo nevztahuje na dovozy zboží, které bylo v souladu s článkem 2 propuštěno do volného oběhu.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Zboží s jedním z níže uvedených doplňkových kódů TARIC vyrobené některou níže uvedenou společností a přímo vyvezené (tj. odeslané a fakturované) společností, která působí ve Společenství jako dovozce, je osvobozeno od antidumpingového cla uloženého podle článku 1, pokud je dovezeno v souladu s odstavcem 2.
Země | Firma | Doplňkový kód TARIC |
Indie | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part - I New Delhi - 110 003 India | A026 |
Indie | Flex Industries Limited A-1, Sector 60,Noida 201 301 (U.P.) India | A027 |
Indie | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg Vile Parle (East) Mumbai 400 057 Indie | A028 |
Indie | MTZ Polyesters Limited, Saranath Centre, Upvan Area Govind Nagar, Malad (E), Mumbai 400 097 India | A031 |
Indie | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1 Noida 201 301 Dist. Gautam Budh Nagar Uttar Pradesh India | A032 |
2. Dovozy uvedené v odstavci 1 jsou od cla osvobozeny pod podmínkou, že:
a) je celním orgánům členských států při ohlášení přechodu zboží do volného oběhu předložena obchodní faktura, která obsahuje minimálně náležitosti uvedené v příloze a
b) se deklarované zboží předložené k proclení přesně shoduje s popisem uvedeným v obchodní faktuře.
Článek 3
Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel podle prozatímního nařízení se vyberou ve výši konečného antidumpingového cla. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, se uvolňují. Je-li konečné clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. srpna 2001.