KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 22. september 2004
om den statsstøtte, som Det Forenede Kongerige vil give British Energy plc
(meddelt under nummer K(2004) 3474)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2005/407/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. PROCEDURE
(1)
Den 9. september 2002 iværksatte regeringen i Det Forenede Kongerige (»UK«) en redningspakke for det britiske el-selskab British Energy plc (»BE«). Kommissionen traf beslutning om at undlade at gøre indsigelse i sagen den 27. november 2002 (2). I henhold til beslutningen havde de britiske myndigheder en frist indtil den 9. marts 2003 til at forelægge en omstrukturerings- eller likvidationsplan eller til at dokumentere, at støtten var blevet tilbagebetalt.
(2)
Den 7. marts 2003 gav de britiske myndigheder Kommissionen meddelelse om en omstruktureringsplan. Den britiske regerings meddelelse blev registreret under statsstøttesag NN 45/03, da visse omstruktureringsforanstaltninger, som muligvis omfattede støtte, allerede var trådt i kraft. Der blev indsendt yderligere oplysninger den 13. marts 2003. Der blev holdt møde mellem repræsentanter fra henholdsvis Kommissionen og de britiske myndigheder den 28. marts 2003. Kommissionen anmodede de britiske myndigheder om oplysninger den 21. april 2003, og de britiske myndigheder svarede den 2. maj 2003.
(3)
Ved brev af 23. juli 2003 meddelte Kommissionen Det Forenede Kongerige, at den havde besluttet at indlede den i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, fastsatte procedure, for så vidt angik støtten.
(4)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger.
(5)
De britiske myndigheder fremsatte deres bemærkninger vedrørende indledningen af proceduren for Kommissionen ved brev af 22. august 2003, der indgik til Kommissionen samme dag.
(6)
Kommissionen har modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Den fremsendte dem til Det Forenede Kongerige, der fik lejlighed til at reagere; Det Forenede Kongeriges bemærkninger blev modtaget ved brev af 29. oktober 2003, der indgik til Kommissionen den 30. oktober 2003.
(7)
Kommissionen mødtes med de britiske myndigheder den 7. oktober 2003. Efter dette møde forelagde Det Forenede Kongerige oplysninger ved brev af 5. november 2003, som indgik den 10. november 2003. Endnu et møde fandt sted den 28. november 2003. Kommissionen anmodede Det Forenede Kongerige om oplysninger den 5. december 2003, og de britiske myndigheder svarede den 22. december 2003. Endnu et møde fandt sted den 2. februar 2004. Det Forenede Kongerige forelagde oplysninger den 4. februar 2004. Det Forenede Kongerige forelagde nye oplysninger den 10. marts 2004. Et møde fandt sted den 22. marts 2004. Kommissionen fremsendte en ny anmodning den 19. april 2004, og Det Forenede Kongerige svarede den 11. maj 2004. Et møde fandt sted den 7. juni 2004. Der blev forelagt nye oplysninger den 1. juli 2004, og der blev holdt et møde den 29. juli 2004. Det Forenede Kongerige forelagde yderligere oplysninger den 23. august 2004.
II. UDFØRLIG BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN
1. Støttemodtager
a) British Energy plc-gruppen
(8)
BE er et elproduktionsselskab. Det blev privatiseret af de britiske myndigheder i 1996. Med undtagelse af tre særlige aktieposter, som indehaves af de britiske myndigheder (en i BE og en i hver af selskabets to største datterselskaber i Det Forenede Kongerige), ejes BE nu helt af private investorer.
(9)
Da selskabet blev privatiseret, bestod BE’s forretning hovedsageligt af seks kernekraftværker i England og to kernekraftværker i Skotland. BE driver fortsat disse værker, hvis samlede registrerede kapacitet er på 9 820 MW, hvoraf 7 281 MW findes i England og Wales, og 2 539 MW findes i Skotland. BE er det eneste privatejede selskab i Det Forenede Kongerige, der driver kernekraftværker. Det leverer el til engrosmarkedet og visse store industri- og erhvervskunder, men ellers ikke til detailmarkedet.
(10)
Efter privatiseringen er BE gået ind i et 50/50 joint venture i USA (som hedder Amergen) med henblik på at købe og drive kernekraftværker i USA, og selskabet har ydermere købt en andel på 82,4 % i Bruce Power LP i Ontario, Canada. I Det Forenede Kongerige købte BE i 1999 South Wales Electricity, som leverer til detailmarkedet (efterfølgende solgt i 2000), og i 2000 blev det kulfyrede værk i Eggborough med en kapacitet på 1 970 MW købt for at opnå større fleksibilitet og en vis grad af sikring mod udfald på kernekraftværkerne.
(11)
Af BE’s otte kernekraftværker i Det Forenede Kongerige er syv avancerede gaskølede reaktorer (»AGR«), en udformning og teknologi, som kun findes i Det Forenede Kongerige. Det ottende, Sizewell B, er en trykvandsreaktor (»PWR«), en udformning og teknologi, som er vidt udbredt på internationalt plan.
(12)
BE’s vigtigste datterselskaber i Det Forenede Kongerige er som følger:
-
British Energy Generation Ltd (»BEG«), som ejer og driver de seks kernekraftværker i England og har tilladelse til direkte levering
-
British Energy Generation (UK) Ltd (»BEGUK«), som ejer og driver de to kernekraftværker i Skotland
-
Eggborough Power (Holdings) Ltd (»EPL«), som ejer og driver det kulfyrede kraftværk i Eggborough, England
-
British Energy Power & Energy Trading Ltd (»BEPET«), som står for salget af hele BE's output (med undtagelse af den direkte levering) og forvaltningen af markedsrisici.
b) Den seneste udvikling
(13)
Som følge af det betragtelige fald i elpriserne på det marked, hvor BE opererer, samt manglende risikoafdækning fra BE’s side og en række uforudsete udfald på kraftværkerne faldt indtægterne fra BE’s kraftværker markant i 2002. Den store andel af uundgåelige omkostninger (4) i BE’s omkostningsstruktur for kernekraftværkerne har også betydet, at selskabet kun i ringe grad har kunnet reagere på lavere priser ved at reducere omkostningerne.
(14)
Det prisfald på 8,56 GBP/MWh i løbet af de to år forud for 2002 svarer til et årligt indtægtsfald på 642 mio. GBP om året ved en produktion på 75 TWh (produktionen på BE’s kraftværker i det pågældende finansår). Hverken elsalgskontrakter eller det direkte salg har i tilstrækkeligt omfang kunnet afbøde virkningerne af dette prisfald for BE’s indtægter.
(15)
Som følge af disse faktorer forværredes BE’s likviditet betydeligt i løbet af sommeren 2002, hvor likviditeten blev reduceret fra 231 mio. GBP i begyndelsen af april 2002 til kun 78 mio. GBP i slutningen af august 2002 med den største reduktion fra slutningen af juni 2002. Ud over den betydelige forværring af likviditeten forventede BE betydelige udbetalinger i perioden fra september 2002 til marts 2003. Disse udbetalinger omfattede betalinger til British Nuclear Fuel Limited (»BNFL«) i henhold til aftalerne vedrørende forvaltning af brugt brændsel, betydelige kapitaludgifter på BE’s anlæg Bruce Power i Canada og tilbagebetaling af første lånetranche vedrørende selskabets obligationer, som forfaldt til betaling den 25. marts 2003.
(16)
Den 5. september 2002 meddelte selskabets juridiske rådgivere BE’s bestyrelse, at det på baggrund af en fejlslagen obligationsudstedelse om sommeren og usikkerhed om selskabets evne til at udnytte sine bankfaciliteter ikke ville være muligt for selskabet at opnå kredit. Da bestyrelsesmedlemmerne ikke så sig i stand til at udtale, at de mente, at selskabet kunne indfri en eventuel kredit, ville opnåelse af kredit have svaret til at handle uden realistisk mulighed for at undgå insolvens. Dette fik BE til at søge om økonomisk støtte fra de britiske myndigheder med henblik på at undgå insolvensbehandling. Denne økonomiske støtte blev godkendt som redningsstøtte ved Kommissionens beslutning af 27. november 2002.
(17)
I denne beslutning henvises der til, at den britiske regering forpligtede sig til at give Kommissionen meddelelse om en likvidations- eller omstruktureringsplan eller forelægge dokumentation for, at hele kreditbeløbet var blevet indfriet, og/eller at der ikke længere blev stillet garanti, senest seks måneder efter der var blevet givet tilladelse til redningsstøtten. Den 7. marts 2003 gav de britiske myndigheder Kommissionen meddelelse om BE’s omstruktureringsplan.
2. Omstruktureringsplanen
a) Årsagerne til BE’s vanskeligheder
(18)
Den britiske regering har peget på følgende årsager til BE’s vanskeligheder:
(19)
I modsætning til de øvrige elselskaber i den private sektor har BE ikke noget detailsalg, som giver en naturlig risikoafdækning for prisrisikoen i forbindelse med salget af el på engrosmarkedet. BE sælger i stedet primært sin elektricitet på engrosmarkedet og en begrænset andel til store industri- og erhvervskunder.
(20)
BE’s stilling på markedet for detailsalg til store industri- og erhvervskunder gav ikke nogen risikoafdækning mod engrosprisernes fald. Dette marked har været åbnet helt op for konkurrence siden 1994. Det er konkurrencepræget med prisfølsomme forbrugere. Priserne på dette marked er også faldet. Prisfaldet kommer stort set direkte kunderne til gode. Følgelig har der ikke været nogen stigning i overskuddet fra detailsalget, som har kunnet afbøde virkningen af faldende engrospriser.
(21)
Kernekraftværkers omkostningsstruktur er præget af meget store uundgåelige omkostninger og lave undgåelige omkostninger (5).
(22)
Visse af BE’s uundgåelige omkostninger er særlige for kernekraftværker. For det første er der ingen sammenhæng mellem nedlukningsforpligtelserne for kernekraftværker og disses produktion, med mindre der er tale om tidsplanen herfor, som er afhængig af tidsplanen for nedlukningen af værkerne. For det andet er omkostningerne til forvaltning af brugt brændsel - udgifterne til oparbejdning, deponering og endelig bortskaffelse af brugt brændsel - heller ikke undgåelige, for så vidt angår brændsel, som allerede er blevet påfyldt reaktoren.
(23)
På den anden side er kernekraftværkers undgåelige omkostninger lavere end andre værkers, herunder grundbelastningselværkers, undgåelige omkostninger.
(24)
Markedsprisernes fald har medført en stor reduktion i forskellen mellem BE’s indtægter og undgåelige omkostninger. Følgelig er det beløb, der er til rådighed til at dække de høje uundgåelige omkostninger, som hovedsageligt vedrører finansieringsomkostninger og nukleare forpligtelser i forbindelse med tidligere aktiviteter, blevet stærkt reduceret. Dette har medført vanskeligheder med at betale gælden til kreditorerne, hvilket har nødvendiggjort en finansiel omstrukturering af virksomheden.
(25)
Ud over uundgåelige omkostninger på langt sigt, som skyldes nukleare forpligtelser, har BE også lidt under store mere kortsigtede uundgåelige omkostninger i form af finansieringsomkostninger, som er steget som følge af udbetaling af afkast på kapital til aktionærerne og overtagelserne i Eggborough og Nordamerika, og omkostningerne forbundet med energiforsyningsaftaler.
(26)
Nedgangen i BE’s indtægter efter faldet i engrospriserne på el blev yderligere forværret af betydelige uforudsete udfald på BE’s værker Torness 2 og Dungeness B. Den 13. august 2002 meddelte BE, at målsætningen for produktionen på kernekraftværkerne i Det Forenede Kongerige var blevet reduceret fra 67,5 TWh til 63 TWh (± 1 TWh) efter de uforudsete udfald på Torness.
b) Omstruktureringsforanstaltningerne
(27)
Omstruktureringspakken består af nedennævnte syv foranstaltninger, som blev aftalt mellem BE, de største kreditorer (herunder den offentligt ejede virksomhed BNFL, som behandler kernekraftbrændsel) og den britiske regering:
- Foranstaltning A
:
Foranstaltninger vedrørende finansieringen af nukleare forpligtelser.
- Foranstaltning B
:
Foranstaltninger vedrørende det brændselskredsløb, som er aftalt med BNFL.
- Foranstaltning C
:
Standstill-foranstaltninger.
- Foranstaltning D
:
En omstruktureringspakke for de vigtigste kreditorer.
- Foranstaltning E
:
Indførelse af en ny handelsstrategi.
- Foranstaltning F
:
Afhændelse af aktiver som et bidrag til finansieringen af omstruktureringen.
- Foranstaltning G
:
Udsættelse af lokale skatter.
(28)
Der findes en mere detaljeret redegørelse for disse foranstaltninger i betragtning 29 til 102.
(29)
Nukleare forpligtelser opstår primært som følge af behovet for at oparbejde eller deponere og sluttelig bortskaffe brugt atombrændsel (»back end-forpligtelser«) og behovet for at nedlukke kernekraftværker, når de ikke længere kan anvendes kommercielt (»nedlukningsforpligtelser«).
(30)
Hvad angår visse af »back end-forpligtelserne« har BE indgået aftale med BNFL om levering af tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt brændsel (»forpligtelser, der er indgået aftale om«). »Forpligtelser, der er indgået aftale om«, repræsenterer beløb, som BE er kontraktligt forpligtet til at betale BNFL i fremtiden for oparbejdning og/eller deponering af brugt AGR-brændsel og andre tjenesteydelser forbundet med forvaltningen af brugt brændsel. Aftalerne omfatter oparbejdning og deponering af brugt brændsel og dermed forbundne affaldsprodukter fra AGR-værkernes brændsel indtil tidligst 2038 eller 2086. I disse aftaler er der primært aftalt faste priser, og alle de tekniske risici forbundet med deponeringen og oparbejdningen af det brugte atombrændsel bæres af BNFL. BE er dog fortsat ejer af alt brugt brændsel og det meste af det dermed forbundne affald i hele aftalernes løbetid.
(31)
Der findes andre »back end-forpligtelser«, som muligvis er forbundet med det samme brugte brændsel, og som ikke på nuværende tidspunkt er blevet gjort til genstand for en tjenesteydelsesaftale (»forpligtelser, der ikke er indgået aftale om«). »Forpligtelser, der ikke er indgået aftale om«, vedrører hovedsageligt endelig bortskaffelse af brugt brændsel, plutonium, uran og affald fra oparbejdningen af AGR-brændsel, deponering og endelig bortskaffelse af brugt PWR-brændsel, herunder konstruktion af et tørlager ved Sizewell B, og deponering og bortskaffelse af affald fra driften.
(32)
Nedlukningsforpligtelser vedrører omkostningerne forbundet med udtømning af brændsel samt dekontaminering og nedlukning af kernekraftværkerne, når disse ikke længere producerer el. Normalt forløber nedlukningen i tre faser:
-
Fase 1: Udtømning af brændsel fra reaktoren kort efter nedlukningen af værket og bortskaffelse af brændsel fra værket.
-
Fase 2: Demontering af unødvendige udenomsbygninger og sikring af reaktorkomplekset, bl.a. således at det bliver vejrfast, hvorefter det vedligeholdes og overvåges, normalt over længere perioder.
-
Fase 3: Demontering af reaktoren, således at grunden kan bruges igen (for AGR-værkers vedkommende mindst 85 år efter, at der ikke længere produceres el, og for PWR-værkers vedkommende op til 50 år efter).
(33)
På nuværende tidspunkt er der blevet fastlagt en række ordninger for finansiering af de nukleare forpligtelser. Da privatiseringen fandt sted, blev der oprettet en separat fond, Nuclear Decommissioning Fund (»NDF«), i form af et aktieselskab, hvis aktier ejedes af en uafhængig fond. Formålet med denne var at skabe en separat fond, som skal anvendes til dækning af en del af nedlukningsforpligtelserne. Finansieringen af alle andre nukleare forpligtelser forventedes at blive dækket af de operationelle cash flows forbundet med BE’s fortsatte forretningsaktiviteter. Som følge af faldet i BE’s indtægter er de nuværende ordninger dog ikke tilstrækkelige til at finansiere de nukleare forpligtelser.
(34)
Den britiske regering har i sin omstruktureringsplan medtaget en række instrumenter med henblik på at overtage det finansielle ansvar for en del af finansieringen af de nukleare forpligtelser. Disse nye instrumenters udformning vil blive fastlagt sammen med nye ordninger for BE’s økonomiske bidrag til dækning af omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser samt forvaltningen af BE’s nukleare forpligtelser.
(35)
Omstruktureringsplanen indeholder bestemmelser om, at den eksisterende NDF skal udvides til eller suppleres med en ny fond, Nuclear Liabilities Fund (»NLF«). Det er hensigten, at NLF skal være et aktieselskab, hvis aktier ejes af en uafhængig fond. Det er hensigten, at NLF skal dække omkostningerne forbundet med »forpligtelser, der ikke er indgået aftale om« og nedlukningsforpligtelser for:
a)
alt AGR-brændsel, som er blevet påfyldt BE’s reaktorer før den dato, hvor alle betingelserne for gennemførelse af omstruktureringen var blevet opfyldt, herunder Kommissionens beslutning om omstruktureringsplanen (ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen) for alt PWR-brændsel, samt for deponering og bortskaffelse af affald fra driften af kraftværkerne
b)
alle BE’s nedlukningsforpligtelser i fase 1
c)
alle BE’s nedlukningsforpligtelser i fase 2 og 3, for så vidt at den samlede værdi af NDF er utilstrækkelig til at dække nedlukningsforpligtelserne i fase 2 og 3, når de skyldige beløb forfalder.
(36)
Når omstruktureringen er på plads, vil BE bidrage til NLF gennem betaling af:
a)
et fast nedlukningsbidrag på 20 mio. GBP om året - indekseret efter detailprisindekset - men gradvist reduceret efterhånden som værkerne lukkes
b)
150 000 GBP, indekseret efter detailprisindekset, for hvert ton PWR-brændsel, som er blevet påfyldt Sizewell B-reaktoren efter den dato, hvor alle de betingelser, som gjaldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, var opfyldt. I henhold til de britiske myndigheder svarer 150 000 GBP pr. ton til omkostningerne på internationalt plan for forvaltning af brugt brændsel
c)
275 mio. GBP i nye obligationer til NFL. De nye obligationer vil være højt rangerende og usikrede
d)
beløb, der indledningsvis svarer til 65 % af BE’s samlede netto cash flow fratrukket skat og finansieringsomkostninger og efter finansiering af kontantreserver (NLF-betalingerne). Disse betalinger vil herefter blive betegnet som »mekanisme til deling af det frie cash flow«. NLF’s forvaltere vil også ved visse lejligheder have ret til at konvertere alle eller en del af NLF-betalingerne til aktier i BE. Så længe disse aktier indehaves af NLF, giver de ingen stemmeret, hvis de ellers ville have givet adgang til 30 % eller flere af stemmerne i BE.
(37)
Den procentdel af cash flow, som NLF-betalingerne er baseret på, kan fra tid til anden tilpasses på et retfærdigt og rimeligt grundlag, således at aktionærerne kan nyde godt af et tilbageholdt cash flow og indtægterne fra nye tegninger af aktier i BE, og således at NLF og aktionærerne ikke lider skade ved en opsplitning af virksomheden, udstedelse af værdipapirer til aktionærereller andre tiltag fra virksomhedens side.
(38)
Betalingen af det faste bidrag på 20 mio. GBP om året (indekseret og gradvist reduceret i takt med, at værkerne lukkes) til NLF og NDF til dækning af nedlukningsforpligtelser vil blive fremskyndet på grundlag af nettonutidsværdien (kalkuleret på grundlag af en kalkulationsrente, som er passende for henholdsvis NLF og NDF) og øjeblikkeligt forfalde til betaling, hvis BEG eller BEGUK bliver insolvent. De fremskyndede betalinger vil blive garanteret af alle hovedvirksomhederne i BE-gruppen og sikret ved hjælp af sikkerhed i deres aktiver.
(39)
NLF’s forvalteres eneste opgave eller forpligtelse vil være at forvalte fonden og dens investeringer og at betale rimelige udgifter. Dette vil omfatte vurdering af, om det vil være til fordel for NLF at udsætte visse NLF-betalinger eller at konvertere NLF-betalingerne til aktier. NLF’s forvaltere vil ikke have beføjelser til at fastlægge ændringer med hensyn til forpligtelserne og finansieringskravene eller til at fastsætte størrelsen af BE's bidrag.
(40)
Den britiske regering vil træffe følgende fire foranstaltninger vedrørende finansiering af nukleare forpligtelser:
- Overtagelse af ansvaret for BE’s forpligtelser i henhold til tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel
(41)
Den britiske regering påtager sig at overtage ansvaret for BE’s forpligtelser i henhold til aftaler mellem BE og BNFL (tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel) vedrørende i) oparbejdning og/eller deponering af brugt AGR-brændsel, som er påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, og ii) andre tjenesteydelser vedrørende beholdervedligeholdelse, oxidforvaltning og jernbanetransport i henhold til eksisterende aftaler med BNFL.
(42)
Den påtager sig ikke at dække betalingerne for brændsel, som er påfyldt AGR’erne efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen; disse omkostninger vil fortsat blive dækket af BE på grundlag af nye aftaler, som er indgået på grundlag af handelsforhandlinger mellem BE og BNFL. Det omfatter ikke betalinger vedrørende PWR-brændsel, da PWR ikke oparbejdes af BNFL, men forvaltes direkte - dvs. deponeres - af BE.
- Forpligtelse til at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, i fase 1
(43)
Den britiske regering påtager sig at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, i fase 1 (herunder omkostningerne forbundet med bygning af tørlageret til Sizewell B og endelig bortskaffelse af brændsel).
- Forpligtelse til at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningsforpligtelser i fase 2 og 3
(44)
Den britiske regering påtager sig at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningens fase 2 og 3.
- Specifik skattefritagelse
(45)
De førnævnte forpligtelser, som den britiske regering har påtaget sig, vil blive bogført som et aktiv på BE’s balance med en kreditpost svarende dertil på resultatopgørelsen. Under normale omstændigheder ville beløbet skulle beskattes. I henhold til den britiske regering ville beskatning nødvendiggøre, at den britiske regering øger omfanget af den støtte, som BE får i omstruktureringsprocessen, med det beløb, som ville skulle betales i skat af støttebeløbet, for at sikre, at BE forbliver solvent efter omstruktureringen.
(46)
For at undgå dette er de britiske myndigheder i færd med at indføre en lovgivning om specifik skattefritagelse via loven om elmarkedet (Electricity Bill). Uden denne lovgivning om skattefritagelse ville der være tale om en skattepligtig indtægt på ca. 3 152 mio. GBP. I henhold til den britiske regering er lovgivningen om skattefritagelse blevet udformet med henblik på at sikre, at BE ikke får nogen urimelig skattelettelse i fremtiden. Senere stigninger i værdien af forpligtelsen, hvad enten disse skyldes prisændringer eller opjusteringer, vil være skattepligtige, hvorved den skattelettelse, som BE fik, vil blive udlignet, når de ekstra udgifter registreres på resultatopgørelsen.
(47)
Tabel 1 indeholder de britiske myndigheders værdiansættelse af de støtteinstrumenter, der er beskrevet ovenfor. Disse værdiansættelser er behæftet med en betydelig usikkerhed. Både de omkostninger til nukleare forpligtelser, som ophæves, og BE’s bidrag til disse omkostninger er behæftet med stor usikkerhed. Faktisk vil betalingen af forpligtelserne finde sted over ekstremt lange perioder. F.eks. forventer BE først at begynde nedlukningen af et AGR-værk tidligst 85 år, efter værket har stoppet produktionen, mens forvaltningen af brugt brændsel skal fortsætte på ubestemt tid. Derudover findes der mange opgaver, herunder nedlukning af AGR-værker, for hvilke der ikke er noget direkte erfaringsgrundlag. Den anslåede værdi af støtten er blevet ændret, siden meddelelsen blev indsendt. De vigtigste årsager er den øgede indtægt fra BE’s mekanisme til deling af det frie cash flow, som skyldes forbedringer af selskabets prognoser, inflationens betydning, regulering af de skyldige beløb i henhold til forpligtelsen omhandlende tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel, forøgelsen af mængden af brugt AGR-brændsel fra tidligere på grund af den senere ikrafttrædelsesdato for omstruktureringen og værdiforøgelsen af aktiverne i Nuclear Generation Decommissioning Fund, med henblik på at afspejle den seneste markedsværdi.
Tabel 1
Værdiansættelse af støtteinstrumenterne under foranstaltning A på grundlag af prognoserne fra juli 2004 (6)
(mio. GBP)
Oprindelig meddelelse
Aktuelle prognoser
Aktuel nettoværdi
(kalkuleret ved 5,4 % nominelt (7))
Samlede fremtidige kontantbetalinger
(ikke kalkulerede)
Aktuel nettoværdi
(kalkuleret ved 5,4 % nominelt (7))
Samlede fremtidige kontantbetalinger
(ikke kalkuleret)
Forpligtelse vedrørende tidl. indgåede aftaler vedr. brugt brændsel
2 185
3 218
2 377
3 067
Forpligtelse vedrørende forpligtelser, der ikke er indgået aftale om
750
3 166
951
3 375
Forpligtelse vedrørende nedlukningsforpligtelser
879
4 917
1 115
5 062
BE’s bidrag til NLF
- 1 432
- 1 845
- 2 007
- 2 510
Nettobeløb, der skal udbetales af ministeriet
197
6 238
59
5 927
Skattefritagelse
916
946
1 047
1 077
I alt
3 298
10 402
3 483
10 071
Oprindelig meddelelse: Cash flows værdiansat i marts 2003 i de priser, der gjaldt i december 2002.
Aktuelle prognoser: Cash flows værdiansat i marts 2004 i de priser, der gjaldt i marts 2004.
(48)
BNFL leverer både atombrændsel til BE til alle AGR-reaktorerne og oparbejder eller deponerer dette brændsel, når det er blevet brugt (8).
(49)
Som en del af omstruktureringsplanen har BNFL, som er BE’s største enkelte kreditor, accepteret at ændre aftalerne med BE, både hvad angår levering af brændsel og oparbejdning af brugt brændsel.
(50)
De aftaler vedrørende levering af brændsel, som er indgået mellem BE og BNFL forud for omstruktureringen, er fra 1997 og 1995 for henholdsvis BEG og BEGUK. Det var meningen, at de skulle gælde indtil den 31. marts 2006, hvor det dog var hensigten, at aftalerne skulle genforhandles og forlænges fra den dato, for så vidt angår BEG, og at der skulle være mulighed for forlængelse, for så vidt angår BEGUK.
(51)
Prisen for levering af brændsel omfattede et fast årligt beløb og derudover et variabelt beløb pr. leveret brændselselement. Priserne skulle fastlægges på grundlag af inflationsindekset.
(52)
De genforhandlede betingelser for levering af brændsel trådte i kraft den 1. april 2003 og var fastlagt i et tillæg til de tidligere aftaler. De nye betingelser vil også udgøre grundlaget for nye livstidsaftaler vedrørende levering af AGR-brændsel efter den 31. marts 2006, som skal træde i kraft den 1. april 2006.
(53)
I henhold til de nye betingelser vil det faste årlige beløb i henhold til de tidligere aftaler blive reduceret med 5 mio. GBP om året, og der vil være en yderligere reduktion, som beregnes på grundlag af prisen på el fra grundbelastningselværker, men med et loft på 15 mio. GBP (både i 2003-priser og indekseret efter detailprisindekset). Derudover vil priserne forblive som fastsat i de tidligere aftaler.
(54)
Hvad angår leveringen af brændsel efter den 1. april 2006, og under forudsætning af at mindst fire af de syv AGR-værker forbliver åbne, vil det faste årlige beløb, som BE skal betale, være 25,5 mio. GBP med fradrag af den reduktion, der er beskrevet ovenfor, og med en variabel pris - som det også gør sig gældende i de nuværende aftaler - svarende til 191 000 GBP pr. ton uran. Priserne er i 2002-tal, og vil blive indekseret på grundlag detailprisindekset.
(55)
Hvad angår den periode, hvor kun tre eller færre værker stadig er åbne, kan prisen fastsættes på grundlag af de anbefalinger, som en gruppe bestående af repræsentanter fra både BE og BNFL fremsætter efter gennemførelse af en undersøgelse af programmet for lukning af BNFL’s brændselsproduktionsfabrik på de bedst mulige vilkår.
(56)
I 1995 indgik BEG’s og BEGUK’s forgængere (henholdsvis Nuclear Electric og Scottish Nuclear) langtidsaftaler med BNFL vedrørende deponering og oparbejdning af bestrålet AGR-brændsel og dermed forbundne tjenesteydelser. BEGUK (tidligere Scottish Nuclear) indgik i 1995 endvidere aftale om langtidsdeponering af alt det brugte AGR-brændsel, som produceredes ud over den mængde, for hvilken der allerede var indgået aftale om oparbejdning. I 1997 indgik BEG endvidere aftale om tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt brændsel omfattende hele produktionen af bestrålet AGR-brændsel - ud over produktionen i henhold til aftalen fra 1995 - fra BEG’s reaktorer i disses levetid. Alle de aftaler, der er nævnt ovenfor, vil herefter blive betegnet som »eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel«. De sikrer tjenesteydelser mindst indtil 2038 eller 2086 (alt afhængig af affaldskategorien).
(57)
I henhold til de eksisterende aftaler vedrørende brugt brændsel bevarer BE ejendomsretten til alt brugt brændsel. På langt sigt skal BEG og BEGUK modtage forglasset højaktivt affald, brugt brændsel, visse former for mellemaktivt affald og oparbejdet uran og plutonium fra BNFL’s depoter for at opfylde deres forpligtelser vedrørende bortskaffelse heraf.
(58)
Prisen for disse aftaler er i hovedsagen fast, men skal dog tilpasses inflationen, og er, hvad angår deponerings- og oparbejdningsforpligtelser, baseret på de mængder brændsel, der leveres. I forbindelse med prisfastsættelsen i de første aftaler fra 1995 tages der også hensyn til udgifterne til nedlukning af THORP (Thermal Oxide Reprocessing Plant (anlægget for termisk oxidoparbejdning af nukleart brændstof)) i Sellafield, hvor der oparbejdes AGR-brændsel. Grundet arten af de tjenesteydelser, som BNFL leverer, er BE forpligtet til at fortsætte betalingerne for brændsel, som er leveret, uanset om aftalerne vedrørende brændsel, som endnu ikke er leveret, opsiges eller ej.
(59)
Betalingsstrømmene vedrørende aftalerne om deponering og oparbejdning fra 1995 er fastsat og gælder indtil aftalernes udløb i 2086 med månedlige betalinger. Betalingsstrømmen vedrørende aftalen fra 1997 er baseret på tidsplanen for levering af brændsel til BNFL og mængden af brændsel. Disse faste priser svarer til et fast beløb, som indbetales på grundlag af en på forhånd fastsat tidsplan.
(60)
De genforhandlede aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel (herefter betegnet som »de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel«) anvendes på forskellig vis, alt afhængig af om det brændsel, der forvaltes, blev påfyldt før eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen.
(61)
De betydelige ændringer, som gælder for brændsel, der er blevet påfyldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil være som følger:
a)
Tidsplanen for betaling vil blive forkortet, således at nettonutidsværdien af fremtidige betalinger beregnet ved hjælp af den britiske offentlige sektors kalkulationsrente forbliver uændret.
b)
Opsigelsesbestemmelserne i aftalerne vil blive ændret således, at aftalerne opsiges, uden at der fremsættes krav mod BE, hvis selskabet bliver insolvent på trods af omstruktureringen. De britiske myndigheder har udtalt, at i så tilfælde er det sandsynligt, at det vil være nødvendigt at fortsætte med at forvalte dette brændsel på BNFL’s område i Sellafield, og at den britiske regering eller NLF ville være nødt til at indgå aftale med BNFL eller en eventuel efterfølger herom. De britiske myndigheder har udtalt, at i så tilfælde vil de forvente, at de nye ordninger baseres på en gennemgang af alle relevante forhold på det pågældende tidspunkt, herunder en gennemgang af eksisterende kontraktuelle forpligtelser.
(62)
De betydelige ændringer, som gælder for brændsel, der er blevet påfyldt på eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil være som følger:
a)
Ejendomsrettighederne til det brugte brændsel overgår til BNFL, når virksomheden overtager risikoen for forvaltningen af det brugte brændsel (dvs. når det brugte brændsel leveres til BNFL), hvorefter BE ikke har flere forpligtelser vedrørende dette.
b)
Tjenesteydelserne vedrørende brugt brændsel skal betales, når det ubestrålede brændsel påfyldes BE’s reaktorer og ikke på et senere tidspunkt (f.eks. når det brugte brændsel leveres til BNFL), og betalingstidspunktet fastsættes med udgangspunkt i en påfyldningsplan, som fastlægges en gang om året.
c)
Basisprisen for brugt brændsel vil være 150 000 GBP pr. ton uran i 2003-priser og skal betales, når det ubestrålede brændsel påfyldes. Derefter vil den blive indekseret efter detailprisindekset. Hvert år vil prisen også blive justeret i opadgående eller nedadgående retning ved hjælp af en formel, som er baseret på den mængde elektricitet, der produceres på AGR-kraftværkerne, og prisen på el fra grundbelastningselværker i England og Wales, hvorved BE beskyttes mod prisudsving på elektricitetsmarkedet. Basisprisen for forvaltning af brugt brændsel svarer til 0,6 GBP/MWh før justeringen i opadgående eller nedadgående retning.
(63)
Tabel 2 viser betydningen af ændringerne af BNFL’s aftaler om levering af brændsel for BE, som de vurderes af de britiske myndigheder i forbindelse med tre mulige scenarier for udviklingen på elektricitetsmarkedet.
Tabel 2
Betydningen af ændringer af BNFL’s aftaler om levering af brændsel
(mio. GBP)
Beregning af besparelser, som vedrører leveringen af brændsel
Året indtil den 31. marts
2004
2005
2006
2007
2008
Omkostninger før omstruktureringen
-
»Bank-finansiering« og »optimistisk vurdering«
221
247
232
203
213
-
»Pessimistisk vurdering«
216
241
227
198
208
Omkostninger efter omstruktureringen
-
»Bank-finansiering«
206
231
218
188
201
-
»Optimistisk vurdering«
207
231
227
198
207
-
»Pessimistisk vurdering«
200
220
205
176
186
Besparelse
-
»Bank-finansiering«
15
16
14
15
12
-
»Optimistisk vurdering«
14
16
5
5
6
-
»Pessimistisk vurdering«
16
21
22
22
22
(64)
De britiske myndigheder har oplyst, at det er vanskeligt at give præcise skøn over BE’s besparelser efter 2006, da det er planlagt, at de aftaler om levering af brændsel, der blev indgået før omstruktureringen, skal udløbe i 2006. Ethvert skøn over BE’s fordele ved ændringerne skal derfor på en eller anden måde tage hensyn til de fordele, som BNFL opnår, ved at aftalerne forlænges til at omfatte levetiden for BE’s værker, hvilket afspejles i priserne i de nye aftaler. Under hensyntagen til denne usikkerhed har de britiske myndigheder oplyst, at BE's interne skøn over omkostningsbesparelserne set over værkernes levetid er på 239 mio. GBP (ikke kalkuleret på grundlag af en rentesats) og 140 mio. GBP (kalkuleret på grundlag af en realrentesats på 3,5 % (9)). Tabel 3 viser betydningen for BE af ændringer af BNFL’s aftaler vedrørende brugt brændsel fra AGR-værker, som de vurderes af de britiske myndigheder under de samme tre scenarier (10). Nettonutidsværdien beregnes ved hjælp af den britiske offentlige sektors realkalkulationsrente på 3,5 %. Denne tabel vedrører kun betydningen af prisændringer i aftaler vedrørende brændsel, der påfyldes på eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Det er vanskeligt at kvantificere betydningen af ændringer i aftaler vedrørende brændsel, der er påfyldt forud for ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, da disse ændringer kun vil komme til udtryk, hvis BE bliver insolvent. Derudover er det ifølge de britiske myndigheder vanskeligt at give et skøn over fordelene for BE ved overførsel af ejendomsrettighederne til brugt brændsel og de dermed forbundne forpligtelser til BNFL. De britiske myndigheder har ikke desto mindre oplyst, at i henhold til et subjektivt skøn vil fordelene for BE ved denne overførsel af ejendomsretten repræsentere en værdi på ca. 1 421 mio. GBP (ikke kalkuleret på grundlag af en rentesats) og 148 mio. GBP (kalkuleret på grundlag af en nominel rentesats på 5,4 %). Denne fordel er ikke medtaget i tabel 3.
Tabel 3
Betydningen for den aktuelle nettoværdi af ændringer af fremtidige aftaler vedrørende brugt brændsel fra AGR-værker (11)
(mio. GBP)
Aktuel nettoværdi
Samlede ikke-kalkulerede betalinger
Før omstruktureringen
-
»Bank-finansiering«
592
1 117
Efter omstruktureringen
-
»Bank-finansiering«
418
558
-
»Optimistisk vurdering«
881
1 204
-
»Pessimistisk vurdering«
3
4
Besparelse
-
»Bank-finansiering«
174
559
-
»Optimistisk vurdering«
- 289
- 87
-
»Pessimistisk vurdering«
589
1 113
(65)
Oprindeligt købte begge de virksomheder, som nu er BEG og BEGUK, selv uranholdigt materiale, som blev overført til BNFL og anvendt af denne virksomhed i forbindelse med fremstillingen af atombrændsel til deres AGR-værker. Den virksomhed, der nu er BEGUK, overførte senere sine aftaler vedrørende indkøb af uranholdigt materiale til BNFL. De tidligere aftaler løb over en lang periode og vedrørte under alle omstændigheder kun de relativt små mængder materiale, som BEGUK havde behov for, og derfor gav denne ændring kun BNFL et begrænset grundlag for udvikling af en enhed med ansvar for indkøb og levering af uranholdigt materiale.
(66)
I forbindelse med BE og BNFL's genforhandling af aftalerne vedrørende BNFL’s fremtidige produktion og leverancer af atombrændsel til BE blev det aftalt, at BEG også skulle overføre sine aftaler vedrørende indkøb af uranholdigt materiale til BNFL, som således kommer til at bære ansvaret for fastlæggelse af fremtidige ordninger for indkøb af uranholdigt materiale til atombrændsel, der skal anvendes i BEG’s AGR-værker.
(67)
Samtidig vil BNFL købe BEG's lagre af uranholdigt materiale, hvis bogførte værdi skønnes at beløbe sig til 67 mio. GBP.
(68)
Som en del af omstruktureringsplanen har BE på visse betingelser opnået aftaler (»standstill-aftalerne«) om standstill med hensyn til de beløb, som er forfaldne til betaling til BNFL og en række betydelige finansielle kreditorer (»de betydelige kreditorer«), som omfatter indehaverne af størstedelen af de sterling-obligationer med løbetid til henholdsvis 2003, 2006 og 2016, som er blevet udstedt af BE (»obligationsejerne«), Eggborough bankkonsortium, herunder Royal Bank of Scotland (»RBS«) som rembursudsteder (tilsammen de långivende banker) og modparterne i tre af energiforsyningsaftalerne og differencekontrakterne (contracts for differences): Teaside Power Limited (»TPL«), Total Fina Elf (»TFE«) og Enron (herunder samlet benævnt »energiforsyningsaftalernes modparter«).
(69)
I henhold til standstill-aftalerne begyndte standstill-perioden den 14. februar 2003 og sluttede senest den 30. september 2004 eller tidligere, hvis der inden denne dato indtraf en begivenhed, som medfører opsigelse, eller omstruktureringen blev afsluttet. BNFL og de betydelige kreditorer har aftalt med BE, at de i denne periode ikke vil tage initiativ til at indlede insolvensbehandling eller kræve eller fremskynde betaling af beløb, som er forfaldne til betaling fra BE's side.
(70)
Der redegøres for BE’s og BNFL’s og de betydelige kreditorers forpligtelser i henhold til standstill-aftalerne i betragtning 71 til 73.
(71)
Følgende fremgår af standstill-aftalerne:
a)
Der vil stadig blive betalt renter til obligationsejerne og Eggborough-bankerne i overensstemmelse med de eksisterende ordninger.
b)
Der vil blive betalt 6 % p.a. i rente til RBS (vedrørende rembursen) af et beløb på 34 mio. GBP og til energiforsyningsaftalernes modparter af de beløb, som de har til gode (RBS: 37,5 mio. GBP, TPL: 159 mio. GBP, TFE: 85 mio. GBP og Enron: 72 mio. GBP).
c)
EPL vil modtage beløb til dækning af driftsomkostninger og kapitaludgifter.
d)
BE vil fortsat købe elektricitet af TPL til faste priser og i et omfang, der fastlægges på grundlag af den priskurve, der på nuværende tidspunkt forventes for elektricitet indtil omstruktureringens afslutning.
e)
De beløb, som BNFL har til gode i henhold til aftalerne vedrørende forvaltning af brugt brændsel fra den 1. april 2003, vil blive tilskrevet renter, som dog vil bortfalde, hvis omstruktureringen gennemføres. Beløb, som skal betales i henhold til de eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel, for så vidt angår brændsel påfyldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil blive indefrosset i det omfang, at de overstiger de beløb, som skulle have været betalt, hvis de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel havde været gældende fra den 1. april 2003, og vil bortfalde, hvis omstruktureringen gennemføres.
(72)
Følgende fremgår af standstill-aftalerne:
a)
Fra november 2002 og indtil den 31. marts 2003 vil BNFL indefryse alle udestående beløb i henhold til de eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel fra den 1. april 2003, og BNFL vil gennemføre standstill, for så vidt angår differencen mellem udestående beløb i henhold til de eksisterende og de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel.
b)
Der vil for obligationsejernes vedkommende være standstill med hensyn til tilbagebetalinger af hovedstolen på obligationer med løbetid indtil 2003.
c)
Eggborough-bankerne vil gennemføre standstill, for så vidt angår tilbagebetalinger af hovedstolen og andre udestående beløb i henhold til aftalen vedrørende kapacitet og afgifter (Capacity and Tolling Agreement (»CTA«)) med undtagelse af de beløb, som er omfattet af BE’s løbende forpligtelser.
d)
RBS vil gennemføre standstill, for så vidt angår RBS’ forskellige former for garantistillelse eller remburs.
e)
Energiforsyningsaftalernes modparter vil gennemføre standstill, for så vidt angår alle udestående beløb i henhold til disse aftaler med undtagelse af de beløb, som er omfattet af BE’s løbende forpligtelser.
(73)
De betydelige kreditorers forpligtelser i henhold til aftalen om standstill med hensyn til betalingerne vil ikke længere finde anvendelse, hvis en af nedennævnte begivenheder indtræffer, og de betydelige kreditorer meddeler BE, at aftalen opsiges:
a)
Forfaldne beløb, som ikke er blevet udsat, betales ikke til den betydelige kreditor inden for 20 hverdage efter forfaldsdatoen.
b)
BE eller et af datterselskaberne går konkurs, begæres sat under administration eller sættes under administration.
c)
Den britiske regering fremsætter skriftlig anmodning om indfrielse af gæld i henhold til kreditaftaler eller erhvervsbankers erstatningsfaciliteter, for hvilke der stilles garanti af den britiske regering, og BE’s og selskabets datterselskabers dermed forbundne garantistillelse til fordel for den britiske regering.
d)
Der opnås ikke de nødvendige godkendelser fra agenten for Eggborough kreditfaciliteten, RBS, TPL-bankkonsortiet eller Enron.
e)
BE eller et af datterselskaberne forelægger dokumentation for distribution til andre betydelige kreditorer end dem, der er nævnt i den principaftale, som de betydelige kreditorer har godkendt.
(74)
I tabel 4 redegøres der for de kontantbeløb, som BE kan spare ved hjælp af standstill-aftalerne ifølge de britiske myndigheder, hvis ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen bliver den 31. marts 2004.
Tabel 4
Kontantbeløb, som BE sparer ved hjælp af standstill-aftalerne
(mio. GBP)
Det år, der slutter i marts 2003
Det år, der slutter i marts 2004
BNFL
132
265
Obligationsejere
110
0
Eggborough-bankerne
47
40
TPL
13
33
TFE
3
14
Enron
4
19
Betydning for momsbeløbet
0
- 8
Betydning for renterne
- 9
- 21
Betydningen af standstill
300
342
Samlet kontantbeløb
300
642
(75)
Ud over standstill-aftalerne indeholder omstruktureringsplanen bestemmelser om, at de betydelige kreditorers krav skal omstruktureres og omlægges. Den 14. februar 2003 indgik BE en ikke-bindende aftale med de betydelige kreditorer om delvis opfyldelse og prioritering af deres krav.
(76)
Som det fremgår af BE’s ureviderede regnskab for halvåret indtil den 30. september 2002, havde de betydelige kreditorer følgende krav, som vil blive delvist opfyldt:
-
Obligationsejere: 408 mio. GBP
-
De långivende banker: 490 mio. GBP
-
Energiforsyningsaftalernes modparter: 365 mio. GBP.
(77)
I principaftalen er kravene vedrørende energiforsyningsaftalerne blevet fastsat til 316 mio. GBP, for så vidt angår omstruktureringspakken.
(78)
Passiverne vil blive omstruktureret og omlagt på følgende måde:
a)
Nye obligationer til en værdi af 275 mio. GBP vil blive udstedt til obligationsejerne, de långivende banker, RBS, TPL, TFE og Enron.
b)
Der vil blive indgået en revideret CTA-aftale med Eggborough-bankerne med et afkast til bankerne svarende til 150 mio. GBP i nye obligationer.
c)
Ordinære aktier i BE vil blive udstedt til obligationsejerne, de långivende banker, RBS, TPL, TFE og Enron.
(79)
BE har revideret sin handelsstrategi, idet selskabet har tilstræbt at mindske risiciene forbundet med produktions- og prisudviklingen. Denne revision udgør et af de elementer i omstruktureringspakken, som forbedrer BE’s finansielle styrke.
(80)
BE er et af de største elproduktionsselskaber i Det Forenede Kongerige og står for over 20 % af Det Forenede Kongeriges elproduktion. Denne elproduktion består af kernekraftproduktion (83 % af kapaciteten) og kulfyrede værkers produktion (17 % af kapaciteten) og kan være på op til ca. 75 TWh om året.
(81)
BEPET, som er BE’s handelsafdeling, er ansvarlig for at sælge BE's produktion, at forvalte de risici, som BE løber på grund af udsving i markedspriserne, og at maksimere de salgspriser, som BE opnår på markedet. Da 83 % af BE’s produktion stammer fra kernekraftværkerne, fokuserer BEPET især på salg af denne i hovedsagen løbende produktion.
(82)
Det kulfyrede værk i Eggborough udgør også et vigtigt element i handelsporteføljen. Det giver produktionsfleksibilitet, således at der kan tages hensyn til kundernes varierende efterspørgsel, og en værdifuld »forsikring« i tilfælde af udfald på kernekraftværkerne. Det giver også fleksibilitet, for så vidt angår de store industri- og erhvervskunder og en del af engrossalget.
(83)
For at kunne forvalte risiciene for BE forbundet med udviklingen i markedspriserne, samtidig med at de salgspriser, som opnås på markedet, maksimeres, sælger BEPET produktionen på forhånd. BEPET tilstræber i lighed med andre producenter at have solgt 100 % af produktionen, når elektriciteten rent faktisk produceres, for at undgå den risiko, som de meget ofte svingende priser i balanceringsmekanismen medfører. Ved at sælge på forhånd kan virksomheden sikre, at den fremtidige produktionsmængde sælges til de priser, som gælder på det pågældende tidspunkt, og i visse tilfælde, at priserne for den fremtidige produktion fastsættes på forhånd.
(84)
BEPET har en række kanaler, som kan anvendes til salg af BE’s produktion, og 32 % af den samlede produktion sælges som direkte levering. Omfanget af den direkte levering er vokset organisk og udgør et nøgleelement i BE’s forretningsstrategi.
(85)
I forhold til andre betydningsfulde producenter i Storbritannien sælger BE kun en beskeden del af sin produktion på detailmarkedet. BE’s vækst på dette marked er snarere baseret på en målsætning om diversificering, for så vidt angår leveringskanalerne for produktionen, end en målsætning om vækst på detailmarkedet. BE opnår en bruttofortjeneste på ca. 2 % (12) på det direkte salg, hvilket er et udtryk for, at markedet er meget konkurrencepræget.
(86)
Grundene til de finansielle vanskeligheder, som BE var udsat for i september 2002, omfattede tre aftaler om køb af elektricitet, som i hovedsagen var på out-of-the-money-basis, og en række CPD’er, som BE havde indgået som del af tidligere handels- og erhvervsaktiviteter. Hver enkelt var omfattet af den kompromisaftale, som blev indgået med de betydelige kreditorer som en del af omstruktureringspakken.
(87)
Den første er aftalen med TFE. Sammenlignet med de fremherskende markedspriser i dag er exerciseprisen i denne aftale meget høj. Aftalen blev indgået i 1997 på et tidspunkt, hvor de gennemsnitlige priser var meget højere, end det er tilfældet i dag. Aftalen er i hovedsagen på out-of-the-money-basis for BE, og TFE’s tilgodehavende er på 85 mio. GBP.
(88)
Den anden vedrører swap-aftalen med Enron fra den 1. april 1996, som er et finansielt instrument baseret på forskellen mellem basispriserne i og uden for peak-perioder. BE indgik aftalen, før værket i Eggborough blev overtaget. Den skulle bruges som en sikring mod de udsving, som skyldes BE’s stigende handel med industri- og erhvervskunder. Det anerkendes i omstruktureringspakken, at Enron har et tilgodehavende hos BE vedrørende denne out-of-the-money energiforsyningsaftale på 72 mio. GBP.
(89)
Den tredje vedrører en aftale med TPL, som BE overtog, da selskabet i 1999 overtog SWALEC. Aftalen blev oprindeligt underskrevet den 26. juni 1991. Aftalen er hovedsageligt på out-of-the-money-basis. Det anerkendes i omstruktureringspakken, at TPL har et tilgodehavende vedrørende denne out-of-the-money-energiforsyningsaftale på 159 mio. GBP.
(90)
Som en del af omstruktureringspakken har BE besluttet at sikre et større salg af produktionen på mellemlangt sigt til faste priser. Ifølge den britiske regering vil gennemførelsen af denne strategi reducere udsvingene med hensyn til cash flowet og styrke virksomhedens rentabilitet på langt sigt.
(91)
Under den nye strategi vil terminssalg af produktionen til faste priser medføre, at virksomheden sælger en større del af sin produktion på forhånd til en fast pris de næste tre til fem år, således at BEPET kan fastsætte værdien af en større andel af den fremtidige produktion.
(92)
Den nye handelsstrategis vigtigste målsætninger er i) at begrænse risiciene forbundet med prisudviklingen gennem indgåelse af yderligere fastprisaftaler, ii) at bevare stabile salgskanaler for betydelige produktionsmængder og iii) at sikre en større kontantbeholdning for at råde over tilstrækkelige finansielle reserver.
(93)
Siden den nye strategi blev formuleret i begyndelsen af december 2002, er det lykkedes BE at sælge eller forlænge aftalerne vedrørende direkte levering af yderligere 14,8 TWh i perioden 2003 til 2006 gennem fornyelse af årlige aftaler og forlængelse af visse flerårige aftaler. I perioden indtil den 6. marts 2003 havde BE også ført forhandlinger med en række modparter inden for engrossalg vedrørende struktureret handel.
(94)
Den 6. februar 2003 blev der indgået en betydelig aftale med British Gas Trading Limited om salg af ca. 10 TWh om året indtil den 1. april 2007, hvoraf mere end halvdelen er til fast pris.
(95)
De nye aftaler med BNFL giver også BE en vis grad af risikoafdækning mod ændringer af elektricitetspriserne, da de priser, der skal betales for levering af AGR-brændsel og tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt AGR-brændsel, varierer alt afhængig af elektricitetspriserne. Med de nuværende markedspriser opnår BE ved hjælp af de nye aftaler med BNFL delvis risikoafdækning, for så vidt angår ca. 60 % af AGR-produktionen på ca. 58 TWh om året.
(96)
BE foreslår at fokusere på følgende målsætninger i forbindelse med strategien på mellemlangt sigt:
a)
Sikring af, at BE's kernekraftværker lever op til standarden for sikkerhed og ydelse på verdensplan.
b)
Forøgelse af sikkerheden parallelt med forbedring af produktiviteten og konkurrenceevnen.
c)
Reduktion af risiciene forbundet med udviklingen i elektricitetspriserne på engrosmarkedet i Det Forenede Kongerige, samtidig med at en pålidelig adgang til markedet bevares. Dette vil blive opnået ved hjælp af en kombination af aftalebetingelser samt adgang til fleksibel produktion gennem Eggborough og direkte levering, idet der primært fokuseres på sektoren for industri- og erhvervskunder.
d)
Udvikling af en overskudsgivende forretning inden for vedvarende energi, som skal støtte konkurrenceevnen inden for direkte levering.
e)
Et fortsat engagement i støtte til EU-støttede og sikkerhedsrelaterede aktiviteter i det tidligere Sovjetunionen og Østeuropa.
(97)
Den 23. december 2002 meddelte BE, at selskabet havde indgået en bindende principaftale om afhændelse af sin andel på 82,4 % i Bruce Power på følgende måde: 79,8 % til et konsortium bestående af Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust og TransCanada PipeLines Limited (tilsammen »Konsortiet«) og 2,6 % til Power Workers’ Union Trust No1 og The Society. Derudover gik Konsortiet ind på at overtage BE’s andel på 50 % i Huron Wind, et vindmølleprojekt i Ontario. Salget af Bruce Power og Huron Wind til Konsortiet blev afsluttet den 14. februar 2003. Handlen indbragte BE et kontantbeløb på 678 mio. CAD. Derudover forventer BE at modtage op til 140 mio. CAD på grundlag af eventualfordringer vedrørende genopstart af to Bruce A-enheder og fra spærrede konti (escrow accounts).
(98)
Overskuddet, som i første omgang er på 275 mio. GBP med fradrag af visse transaktionsomkostninger, er blevet indbetalt på en konto, der er godkendt af og til fordel for DTI i henhold til redningskreditaftalen.
(99)
Exelon Generation Company, LLC (»Exelon«) og British Energy Investment Ltd har indhentet forslag vedrørende deres respektive andele i AmerGen med henblik på salg af AmerGen. Den 22. december 2003 anerkendte BE’s aktionærer, at BE’s andel på 50 % i AmerGen afhændes til Exelon Generation Company LLC. BE modtog et kontantbeløb på ca. 277 mio. USD.
(100)
En antal lokale myndigheder har accepteret at udsætte betalingen af de skatter og afgifter, som de har til gode hos BE.
(101)
Ifølge de oplysninger, som de britiske myndigheder har fremsendt, drejer det sig om følgende myndigheder:
-
Lancaster City Council, for så vidt angår værket i Heysham og et beløb på 1 775 240 GBP.
-
Shepway District Council, for så vidt angår værket i Dungeness og et beløb på 578 524 GBP.
-
Hartlepool Borough Council, for så vidt angår værket i Hartlepool og et beløb på 447 508 GBP.
-
North Ayrshire Council, for så vidt angår værket i Hunterston og et beløb på 735 947 GBP.
-
East Lothian Council, for så vidt angår værket i Torness og et beløb på 765 986 GBP.
(102)
I alt blev betalinger på så meget som 4 303 205 GBP udsat fra november 2002 til februar 2003. For så vidt angår foranstaltning G, indbetalte BE hele beløbet i februar 2003, og morarenterne på 65 656,24 GBP blev betalt den 7. oktober 2003. Beregningen af renten er baseret på Kommissionens referencerentesats for Det Forenede Kongerige på 6,01 % indtil den 31. december 2002 og 5,42 % derefter.
c) De finansielle konsekvenser af omstruktureringspakken
(103)
De britiske myndigheder redegjorde for de økonomiske forhold vedrørende elektricitetsproduktion på kernekraftværker, før de beskrev konsekvenserne af omstruktureringsplanen for BE’s rentabilitet. I forbindelse med vurderingen af BE’s produktionsaktiviteter sondres der i meddelelsen mellem undgåelige og uundgåelige omkostninger forbundet med driften af BE’s værker. Kernekraftværker er karakteriseret ved meget høje uundgåelige omkostninger og relativt lave undgåelige omkostninger, navnlig marginale omkostninger på kort sigt. Ifølge de britiske myndigheder er det økonomisk set rationelt at drive kernekraftværker, da beslutningen om at producere er motiveret af omfanget af undgåelige omkostninger, og kernekraftværker har de laveste marginale omkostninger på kort sigt.
(104)
De britiske myndigheder gør således gældende, at hvis omstruktureringen af BE lykkes, vil virksomhedens struktur ikke være af en sådan art, at den giver underskud. Ifølge de britiske myndigheder kan man ved hjælp af planen løse de problemer, der ligger til grund for BE’s vanskeligheder, og opnå rentabilitet på langt sigt. Den vil navnlig forbedre BE’s handelsstrategi med henblik på at forsøge at afhjælpe den manglende risikoafdækning, fritage BE for nogle af de meget høje faste omkostninger ved at overtage de nukleare forpligtelser fra tidligere indgåede aftaler samt sætte virksomheden i stand til at opnå tilstrækkelige kontantreserver til sikring af aktiviteterne.
(105)
Formålet med BE’s omstruktureringsplan er at omstrukturere BE’s omkostninger og passiver og at etablere en stabil kapitalstruktur, således at BE fortsat kan drives som en rentabel enhed på langt sigt. For at BE kan betragtes som rentabel, går den britiske regering ud fra, at virksomheden set over en vis periode skal give overskud, have et positivt cash flow og være i stand til at finansiere sine aktiviteter løbende.
(106)
Følgende komponenter i omstruktureringsplanen blev udviklet med henblik på at nå målet vedrørende rentabilitet:
a)
Salg af BE’s andel i Bruce Power og AmerGen med henblik på at etablere en kontantbeholdning i virksomheden, øge virksomhedens styrke og reducere omfanget af dens erhvervsaktiviteter.
b)
Reduktion af BE’s løbende omkostninger gennem handelsforhandlinger med eksisterende betydelige kreditorer med henblik på afvikling af deres krav vedrørende tidligere aftaler og indgåelse af standstill-aftaler, indtil omstruktureringen gennemføres, som modydelse for udstedelse af nye gældsbeviser og aktier i BE efter omstruktureringens afslutning.
c)
Den britiske regering overtager omkostningerne forbundet med visse nukleare forpligtelser og nye handelsforhandlinger med BNFL vedrørende front end- og back end-aftaler om atombrændsel; de nye handelsaftaler med BNFL har også reduceret risiciene for BE forbundet med en ugunstig udvikling i elektricitetsprisen.
d)
Gennemførelse af en ny handelsstrategi for at reducere risiciene for BE forbundet med mængderne af elektricitet på engrosmarkedet og prisudviklingen.
(107)
Ifølge de britiske myndigheder er omstruktureringsplanen blevet udviklet med henblik på at tage hensyn til et af hovedkravene vedrørende rentabilitet, nemlig virksomhedens evne til at finansiere sine aktiviteter. Da virksomheden forventer vanskeligheder med at opnå finansiering på bank- eller obligationsmarkedet, navnlig i betragtning af det relativt begrænsede antal långivere, som er villige til at finansiere et kernekraftværk, skal omstruktureringsplanen betragtes som et alternativ til ekstern finansiering. Planen forudsætter etablering af en kontantbeholdning og styrkelse heraf. Denne kontantbeholdning skal sætte virksomheden i stand til at indgå aftaler om elektricitetshandel, hvor der kræves yderligere sikkerhedsstillelse, og at kunne bære en reduktion af kontantbeholdningen uden at skulle optage eksterne lån. Følgelig forudsætter omstruktureringsplanen oprettelse af to reserver: en reservekontantbeholdning til yderligere sikkerhedsstillelse og en reserve, der kan anvendes i forbindelse med udfald og likviditetsproblemer. Selv om der altså skal etableres to separate reservebeholdninger, er det meningen, at disse reservers udformning skal tillade brug af den reserve, der skal anvendes i forbindelse med udfald og likviditetsproblemer, hvis der stilles krav om yderligere sikkerhedsstillelse og vice versa. Dette skal give BE yderligere styrke.
(108)
BE har gennemført følgende tiltag for at forbedre sin likviditet:
a)
Reduktion af sæsonudsvingenes betydning gennem bedre styring af betalingsprofilerne, hvor det er muligt.
b)
Yderligere initiativer vedrørende omkostningsreduktion.
c)
Sikring af indtægter fra det direkte salg.
(109)
Derudover gennemgik BE en aktivitetsplanlægningsproces, som resulterede i ajourførte finansielle overslag, og virksomheden foretog også en detaljeret gennemgang af spørgsmål vedrørende værkets resultater.
(110)
I perioden indtil den 31. marts 2004 blev kontantbeholdningen styrket ved hjælp af to kilder: standstill-aftalerne (foranstaltning C) og afhændelse af aktiver (foranstaltning F) efter betaling af udestående forpligtelser i henhold til redningskreditaftalen.
(111)
De britiske myndigheder har udviklet tre finansielle scenarier for at tage hensyn til de variabler, som har særligt stort potentiale for at påvirke BE’s finansielle stilling: elektricitetsproduktion og elektricitetspriser. De finansielle overslag blev gennemgået af Deloitte & Touche, som fungerer som konsulenter for den britiske regering, for så vidt angår spørgsmål om økonomi og energimarkedet. De antagelser vedrørende produktionen og kapitalomkostningerne, som er inkorporeret i de forskellige aktivitetsplanlægnings-cases, er blev gennemgået af WS Atkins, som fungerer som teknisk rådgiver for BE og Citigroup, og af Stone & Webster Management Consultants, Inc., som fungerer som teknisk rådgiver for den britiske regering.
(112)
I forbindelse med gennemgangen er der blevet taget hensyn til tre vigtige ændringer, der er sket siden den oprindelige meddelelse i marts 2003: elektricitetsprisernes størrelse, programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet, som har til formål at forbedre kernekraftværkets pålidelighed, samt sikkerhedsstillelsen i forbindelse med handler.
(113)
Der er sket en betydelig udvikling i elektricitetspriserne i de seneste måneder. Ifølge de britiske myndigheder ligger elektricitetspriserne på nuværende tidspunkt på over 28 GBP/MWh sammenlignet med 16,4 GBP/MWh i marts 2003. Hovedårsagerne til ændringerne i prognoserne for elektricitetsprisen er bevægelserne i de underliggende brændselspriser (kul, gas og olie), de priser på fossilt brændsel, som er blevet indført ved den europæiske emissionshandelsordning, og kapacitetsreservernes omfang.
(114)
BE’s kernekraftværker har historisk set været mindre effektive end værkerne i andre lande. De ældste værker har lidt under underinvestering, og alle værkerne har et stort potentiale for forbedringer og en stor risiko for udfald på kort sigt. BE har derfor udarbejdet genopretningsplaner for værkerne. Fordelene ved programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet kommer fra ændringer af virksomhedskulturen og organisationen samt øgede investeringer i kapital og personale. Dette burde med tiden medføre, at værkerne bliver mere pålidelige, og at produktionen øges.
(115)
BE har også taget hensyn til de betydeligt øgede krav til sikkerhedsstillelse, som er blevet gjort gældende på det seneste, og som skyldes stigningen i markedspriserne.
(116)
For at fastlægge betydningen af alternative antagelser vedrørende elektricitetsproduktion og -priser for BE’s finansielle stilling har BE taget udgangspunkt i henholdsvis en optimistisk og en pessimistisk vurdering, hvor der tages hensyn til udviklingen i elektricitetspriserne, fordelene ved programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet samt forventningerne vedrørende sikkerhedsstillelse:
a)
Den optimistiske vurdering, som er grundlag for BE’s budget for året og anvendes til fastlæggelse af præstationsmålsætninger; den svarer stort set til den optimistiske vurdering, der beskrives i beslutningen om at indlede proceduren.
b)
En situation med en ny notering, som danner grundlag for offentliggørelse i offentlige erklæringer og det prospekt, der udstedes ved noteringen; det skal opfattes som »bankfinansiering«. Priserne i forbindelse med den nye notering er fastlagt på grundlag af den forventede priskurve og under anvendelse af en markedsmodel, som tager hensyn til BE’s forventninger til brændselsomkostninger og priserne på kul.
c)
Den »realistiske worst case« (RWC), som svarer til den pessimistiske vurdering og tager hensyn til usikkerheden med hensyn til priser og produktion; RWC-priserne er baseret på en priskurve udviklet af BE.
(117)
Den britiske regering har anvendt virksomhedens talmæssige angivelser af spillerum som grundlag for vurderingen af BE's rentabilitet. De er nået frem til følgende prognose for perioden 2005-2010:
Tabel 5
Talmæssige angivelser af spillerum
(mio. GBP)
Situation med ny notering/Bankfinansiering
2005
2006
2007
2008
2009
2010
Likviditetsreserve
[…] (14)
Betydningen af sæsonudsving og indtægtsfaciliteten
Spillerum under hensyntagen til sæsonudsving
Samlet betydning af svage punkter med hensyn til kontantbeholdning, produktion og sikkerhedsstillelse (13)
Spillerum under hensyntagen til svage punkter
Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse
Spillerum efter de ledelsesmæssige tiltag
RWC/Pessimistisk vurdering
Likviditetsreserve
Betydning af sæsonudsving og indtægtsfaciliteten
Spillerum under hensyntagen til sæsonudsving
Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse
Spillerum under hensyntagen til svage punkter
Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse
Spillerum efter de ledelsesmæssige tiltag
(118)
De britiske myndigheder har også forelagt den forventede resultatopgørelse for perioden 2005-2009, for så vidt angår situationen med en ny notering.
Tabel 6
Resultatopgørelse i situationen med en ny notering
Prognose med tidshorisont på fem år
Resultatopgørelse
2005
2006
2007
2008
2009
Produktion på kernekraftværkerne i TWh
[…]
Indtægter
Salg af produktionen
Andre former for salg
Indtægter i alt
Driftsomkostninger
Brændselsomkostninger
Personaleudgifter
Materialer og tjenesteydelser
Kapital anført på resultatopgørelsen
Afskrivning og amortisation
Samlede driftsomkostninger
Driftsresultat
Bidrag fra nye forretningsaktiviteter (overskud før skat og renter)
AmerGen (inden opjustering)
Overskud før finansieringsudgifter og skat
Finansieringsudgifter
Opjustering (netto)
Nettorenter og andre finansieringsudgifter
Samlede finansieringsudgifter
Overskud før skat
17
171
186
336
355
Minoritetsinteresser (andel af overskud før skat)
0
0
0
0
0
Overskud før skat (og betalinger til staten)
17
171
186
336
355
Bevægelser i betalingerne til staten
0
- 96
- 133
- 206
- 156
Overskud før skat (og ekstraordinære omkostninger)
17
75
53
130
199
Ekstraordinære omkostninger
4 068
0
0
- 40
0
Overskud før skat (efter ekstraordinære omkostninger)
4 085
75
53
90
199
Skat
0
0
0
- 26
- 87
Overskud efter skat og ekstraordinære omkostninger (før skat på ekstraordinære omkostninger)
4 085
75
53
64
112
Kilde: BE.
Note: Tallene for 2004 og 2005 er blevet udarbejdet på pro forma-basis (dvs. for at forbedre sammenligneligheden; af regnskabsmæssige hensyn afspejler brændselsomkostningerne og tallene for opjusteringen
(119)
Denne vurdering viser, at overskuddet før skat, minoritetsinteresser, betalinger til den britiske regering og ekstraordinære omkostninger steg fra 17 mio. GBP i 2005 til mellem 171 mio. GBP og 355 mio. GBP i de efterfølgende år. I 2005 vedrører de ekstraordinære omkostninger, at det i regnskabet medtages, at den britiske regering forpligter sig til at betale de nukleare forpligtelser, der er nævnt under foranstaltning A.
(120)
Overskuddet før skat reduceres betragteligt af bidragene til NLF fra 2005. Disse bidrag udgør dog 65 % af det cash flow, som er til rådighed efter betaling af renter og afdrag, og skal ikke betales, hvis der er tale om et negativt cash flow, eller der er behov overførsler for at opretholde en kontantbeholdning af det omfang, der er fastlagt i målsætningen.
(121)
En analyse af BE’s finansielle overslag viser, at i situationen med en ny notering forventes den omstrukturerede virksomhed at skabe et overskud og cash flows, der muliggør, at der kan betales renter og afdrag til de forskellige interessenter, og at det forventes, at der ydes betragtelige bidrag til afviklingen af forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og nedlukningsforpligtelserne, før der kan udbetales et afkast til aktionærerne.
3. Begrundelse for at indlede proceduren
(122)
I sin beslutning om at indlede proceduren noterede Kommissionen, at omstruktureringsplanen medfører, at BE opnår en selektiv konkurrencemæssig fordel inden for en sektor, hvor der er samhandel i EU. Foranstaltning A og G omfatter direkte de britiske centrale og lokale myndigheders budgetter og dermed offentlige midler. Der er tale om statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning. Det er endvidere muligt, at foranstaltning B og i det mindste til dels foranstaltning C omfatter offentlige midler, fordi det statsejede selskab BNFL ikke handler efter det markedsøkonomiske investorprincip. Det synes derfor at fremgå, at disse foranstaltninger også udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(123)
Kommissionen vurderede støtten på basis af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (15) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«).
(124)
På basis af denne vurdering nærede Kommissionen betænkeligheder med hensyn til støttens forenelighed med Fællesmarkedet på følgende områder:
(125)
Kommissionen betvivlede, at planen resulterer i reetablering af rentabiliteten i BE inden for en rimelig tidsfrist. Nogle af foranstaltningerne har en meget lang tidshorisont (indtil mindst 2086). Endvidere ser det ud til, at forbedringen i BE’s situation udelukkende skyldes ekstern støtte, fra regeringen og de vigtigste kreditorer, frem for nogen fysisk intern omstrukturering. Hvis der er tale om statsstøtte, kan genforhandlingen af forsynings- og forvaltningspriserne med BNFL endvidere betragtes som livslang driftsstøtte til nuklearanlæg, som vil være i strid med kravet om, at BE alene skal konfrontere markedet efter omstruktureringen, og med forureneren-betaler-princippet.
(126)
Kommissionen betvivlede, at støtten kan godkendes, uden at der tilbydes kompensationsforanstaltninger for at udligne støttens virkning på konkurrenterne. Kommissionen erkendte i denne forbindelse, at der sandsynligvis ikke er nogen eller kun lidt strukturel overkapacitet på det relevante marked. Kommissionen fandt imidlertid, at der i betragtning af markedets meget konkurrenceprægede karakter og det betydelige støttebeløb sandsynligvis vil være behov for kompensationsforanstaltninger, hvis støtten skal være forenelig med det indre marked, selv om disse foranstaltninger ikke består i en definitiv nedlukning af kraftværker.
(127)
Kommissionen betvivlede, at støtten er begrænset til et minimum. Kommissionen noterede i denne forbindelse, at planen omfatter en mekanisme, hvorved BE deltager i omstruktureringsomkostningerne med en procentsats af virksomhedens frie cash flow. I betragtning af navnlig de store usikkerhedsmomenter med hensyn til støttens størrelse var Kommissionen på dette stadium ikke i stand til at vurdere, om denne støtte er begrænset til et minimum på dette stadium.
(128)
På baggrund af ovennævnte betragtninger konkluderede Kommissionen, at der var tvivl med hensyn til, hvorvidt omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i rammebestemmelserne, og hvorvidt den støtte, som den britiske regering allerede havde indrømmet eller agtede at indrømme BE, kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen besluttede derfor at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2.
(129)
I samme beslutning tilføjede Kommissionen også, at beslutningen om at indlede proceduren ikke berører anvendelsen af Euratom-traktaten. Visse foranstaltninger, navnlig foranstaltning A og B, skal vurderes på baggrund af formålet med Euratom-traktaten. Derfor anmodede Kommissionen Det Forenede Kongerige om at forelægge alle oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af foranstaltningerne, navnlig foranstaltning A og B, på baggrund af formålet med Euratom-traktaten.
III. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(130)
Efter offentliggørelsen af beslutningen om at indlede procedurer og inden for den frist, der blev fastsat i forbindelse med offentliggørelsen, modtog Kommissionen kommentarer fra 20 tredjeparter, herunder BE selv. De kan opsummeres således:
(131)
BE understreger, at der på grund af den måde, som elektricitetsmarkedet fungerer på, og kernekraftværkernes økonomiske struktur er tale om en usædvanlig sag.
(132)
BE påpeger, at omkostningerne vedrørende tidligere aktiviteter i form af BE’s nukleare forpligtelser ikke længere kunne bæres af BE på grund af det betydelige fald i elektricitetspriserne, der har været i Det Forenede Kongerige. I omstruktureringsplanen kræves det også, at BE betaler en stor del af omkostningerne forbundet med tidligere aktiviteter. Med hensyn til nedlukningsomkostningerne og de øvrige nukleare forpligtelser, som ikke er omfattet af de nye aftaler med BNFL, vil der blive ydet et bidrag gennem NDF/NLF. Andre foranstaltninger, som påvirker BE og selskabets investorer, omfatter salget af BE’s aktiver i Nordamerika, de tidligere aktionærers tab af hele deres investering, forliget med de tidligere investorer samt udstedelsen af nye obligationer.
(133)
BE understreger, at udbetaling af et engangsbeløb ikke vil være hensigtsmæssigt, navnlig fordi en del af udgifterne først vil opstå i en meget fjern fremtid. Afvisning af BE’s omstruktureringsplan, fordi den en gang for alle fritager BE for visse klart afgrænsede forpligtelser, som ganske vist ikke kan kvantificeres på nuværende tidspunkt, ville skabe præcedens mod godkendelse af omstruktureringsstøtte, som nødvendiggøres af omkostninger forbundet med tidligere aktiviteter.
(134)
BE mener ikke, at der kan drages slutninger på baggrund af en sammenligning af ordningerne med de privatejede kreditorer. Navnlig hvad angår BNFL, ville en betydelig del af virksomhedens kerneforretning blive truet og muligvis blive urentabel, hvis driften af BE’s værker blev urentabel.
(135)
BE understreger, at BNFL indtog en ekstremt kompromisløs holdning og sandsynligvis kun i sidste ende gjorde indrømmelse af frygt for, at BE ellers ville blive insolvent. De betingelser, som blev fastlagt ved genforhandlingen, var efter BE’s mening et markedsøkonomisk minimum for en virksomhed, som ville fremstå med en vis styrke efter omstruktureringen. Ifølge BE kan Kommissionen have misforstået det kommercielle indhold af de nye aftaler med BNFL som følge af, at den har misforstået kendsgerningerne og navnlig forløbet. BE har forelagt et bilag til sin meddelelse, hvori virksomheden redegør for grundene til, at den ikke finder priserne i de nye aftaler specielt gunstige.
(136)
BE minder om, at det problem, som omstruktureringsplanen skal løse, hovedsageligt er, at BE ikke længere kan bære omkostningerne forbundet med tidligere aktiviteter i en situation, hvor elektricitetspriserne på engrosmarkedet er meget lavere. Ifølge BE findes der en hensigtsmæssig løsning på dette problem i omstruktureringsplanen.
(137)
Med hensyn til støttepakkens virkninger for konkurrencen hævder BE, at fordi BE's kernekraftværkers kortsigtede marginalomkostninger er så meget lavere end alle andre grundbelastningselværkers kortsigtede marginalomkostninger, vil BE’s kernekraftværker altid være i drift. Men det præcise omfang af BE’s kortsigtede marginalomkostninger er irrelevant for fastlæggelsen af elektricitetspriserne, som afspejler den marginale leverandørs kortsigtede marginalomkosntinger.
(138)
BE forklarer, at kernekraftværker teknisk og økonomisk set er ufleksible, og at drift af sådanne værker som andet end grundbelastningselværker er uøkonomisk. Hvad angår handelsstrategien, forklarer BE, at de økonomiske forhold vedrørende elektricitetsproduktion på kernekraftværker har tendens til at få BE til at fokusere på at sælge sin produktion på forhånd på markedet for langsigtede terminsaftaler.
(139)
Efter BE’s mening er der ikke overkapacitet med hensyn til elektricitetsproduktion i Det Forenede Kongerige. Hvad angår kompensationsforanstaltninger, hævder BE, at det ville være økonomisk uhensigtsmæssigt at lukke BE’s kernekraftværker for tidligt i forhold til planen, da formålet med støttepakken er at bevare BE’s kapacitet inden for kernekraftproduktion, som, hvad angår elektricitetsproduktion, er den mest omkostningseffektive kapacitet på det britiske marked og har det lavest mulige undgåelige ressourceforbrug. Derudover ville det krænke den britiske regerings ret til at vælge energiforsyningskilder i Det Forenede Kongerige og øge emissionen af miljøskadelige gasser i atmosfæren.
(140)
BNFL er et offentligt ejet selskab i kernekraftsektoren. Det leverer og oparbejder eller deponerer BE’s AGR-atombrændsel. Ud over brændselskredsløbsaktiviteterne driver BNFL også nogle få Magnox-kernekraftværker, og selskabet medvirker også ved tegning af kernekraftværker.
(141)
I BNFL’s meddelelse fokuseres der på spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning B og C omfatter støtte til BE. BNFL meddeler, at alle BNFL’s tiltag, hvad angår BE’s omstruktureringsplan, fulgte det markedsøkonomiske investorprincip og derfor ikke indeholder støtteelementer.
(142)
BNFL forklarer, at på råd fra deres økonomiske rådgivere (NM Rothschild & Sons Limited - »Rothschild«) konkluderede BNFL allerede i april 2002, at en »hensigtsmæssig redningspakke« af værdi for BNFL var at foretrække frem for BE’s insolvens på grund af BNFL’s sårbare stilling som BE’s største kreditor, manglen på sikkerhed og svaghederne forbundet med virksomhedens retsstilling. BNFL tilføjer dog, at bestyrelsen godkendte en omstrukturering af de eksisterende aftaler med BE, på betingelse af at BE ikke skulle forblive solvent for enhver pris, og af at det i forbindelse med alle de pakker, som skulle foreslås BE, skulle dokumenteres, at de var kommercielt fordelagtige for BNFL, da BNFL’s egen balance udviste et underskud.
(143)
BNFL fremlægger oplysninger om rækken af forslag og modforslag fra hver side samt om Rothschilds holdning til dem. BNFL giver også en meget detaljeret redegørelse for rækkefølgen og indholdet af de drøftelser, der fandt sted mellem BE og BNFL, og denne viser, at BNFL allerede gav udtryk for vilje til at hjælpe BE, før BE henvendte sig til den britiske regering med anmodningen om hjælp, men indså, at dette ville være umuligt uden en omfattende omstruktureringsplan. Drøftelserne begyndte allerede i maj 2000, hvor BE - uden held - første gang anmodede om anvendelse af den nødklausul, der findes i aftalerne. Der blev indledt nye drøftelser i 2002.
(144)
BNFL understreger også, at virksomheden ikke deltog i drøftelserne mellem BE og den britiske regering. På grundlag af analysen fra virksomhedens uafhængige juridiske og økonomiske rådgivere konkluderede BNFL, at gennemførelse af en omstrukturering med henblik på at opnå solvens var i dens bedste forretningsmæssige interesse, og den nåede til enighed med BE om de endelige vilkår den 28. november 2002. Det var først, efter at den var nået til enighed med BE om de endelige vilkår, at den fik kendskab til enkelthederne vedrørende den britiske regerings engagement.
(145)
På baggrund af sammenligningen mellem vilkårene fra den 3. september og de endelige vilkår konkluderer BNFL, at der er betydelige ligheder mellem de to sæt af vilkår, og at det endelige resultat var betragteligt tættere på BNFL’s udgangspunkt end på BE’s.
(146)
BNFL redegør for sin vurdering af de forretningsmæssige fordele for virksomheden ved en omstrukturering med henblik på at opnå solvens sammenlignet med BE’s insolvens på grundlag af en analyse udarbejdet af dens økonomiske og juridiske rådgivere. Den peger på, at BNFL ville løbe betydelige risici, hvis BE blev insolvent, navnlig fordi der var en stor udokumenteret långivning mellem de enkelte virksomheder i BE-gruppen, og fordi BNFL’s aftaler med BE på mange måder var enestående og der derfor kun i begrænset omfang kunne trækkes på erfaringerne fra tidligere tilfælde af insolvens. Derudover ville den britiske regering skulle spille en central rolle, for så vidt angår følgerne af insolvensen, da den er den eneste kreditor, som har sikkerhed i BE’s kernekraftværker. BNFL kunne dog ikke få adgang til oplysninger om den britiske regerings sandsynlige tilgang til en eventuel insolvensbehandling.
(147)
Mens BNFL’s rolle som BE’s hovedleverandør muligvis kunne forventes at give virksomheden en stærk forhandlingsposition i forbindelse med en insolvensbehandling, blev dens mulighed for på troværdig vis at true med at stoppe leveringen af varer og tjenesteydelser til BE undermineret af en række faktorer. BNFL bemærker navnlig, at BNFL som BE’s største enkelte kreditor ville lide det største økonomiske tab, hvis BE’s kernekraftværker skulle lukkes som følge af, at denne trussel blev ført ud i livet. Derudover er det tvivlsomt, om den på lovlig vis kunne opsige aftalerne og returnere brugt brændsel og affald, som den allerede havde modtaget, til BE, da dette ville være i modstrid med Det Forenede Kongeriges lovgivning om nuklear sikkerhed. Sluttelig var BNFL som en ansvarlig virksomhed, der leverer tjenesteydelser inden for kernekraft, nødt til at levere tjenesteydelser til BE, i det omfang at det ville være farligt, herunder muligvis også for tredjeparter, at stoppe leveringen.
(148)
Inden for rammerne af BNFL’s analyse af BE’s insolvens blev der fokuseret på tre mulige konsekvenser: lukning af BE’s kernekraftværker, hvilket ville medføre inddrivelse af en minimal del af tilgodehavendet, BNFL's overtagelse af ejerskabet af BE’s kernekraftværker, hvilket ville medføre, at også alle BE’s nukleare forpligtelser overtages, hvilket er meget risikabelt og uinteressant, samt den britiske regerings overtagelse af ejerskabet, samtidig med at de eksisterende kreditorer anmodes om at acceptere meget betydelige afskrivninger.
(149)
Følgelig syntes den foreslåede omstrukturering med henblik på at opnå solvens at være den forretningsmæssigt mest interessante løsning, da den reducerer den risiko, som BNFL løber på grund af BE, og sikrer større og sikrere indtægtskilder for BNFL end i tilfælde af insolvens. BNFL skønnes derfor at have handlet som enhver anden privat kreditor.
(150)
Sluttelig sammenlignede BNFL den andel af deres tilgodehavende, som andre større kreditorer tilsammen kunne inddrive, med den andel, den selv kunne inddrive, for at sikre, at vilkårene medførte, at BNFL fik en rimelig aftale. For at beskytte sin stilling yderligere sørgede BNFL også for, at de endelige vilkår kom til at omfatte en klausul om, at de foreslåede indrømmelser ophæves, hvis andre større kreditorer tilbydes gunstigere vilkår end BNFL. Rothschild ajourførte sin analyse, efter at de nærmere vilkår, som BE skulle aftale med sine øvrige større kreditorer, var blevet fastlagt, og analysen bekræftede, at BNFL’s ordninger faktisk ikke var ringere end de øvrige større kreditorers. Ydermere vil ingen af de reviderede ordninger træde i kraft, før omstruktureringen er gennemført i sin helhed.
(151)
Hvad angår foranstaltning C, oplyser BNFL, at det med bistand fra Rothschild blev kontrolleret, at virksomheden ikke giver afkald på mere end de øvrige betydelige kreditorer i forbindelse med gældsmoratoriet. Da BNFL blev opmærksom på, at andre kreditorer opnåede gunstigere vilkår end BNFL i henhold til standstill-aftalerne (BNFL’s stilling kunne ganske vist ikke sammenlignes direkte med de øvrige større kreditorers stilling), overvejede virksomheden, om den skulle forsøge at få genforhandlet aftalen og anmode om betaling af renter. Den konkluderede, at det var usandsynligt, at BE kunne betale renter til BNFL og skabe et overskud i standstill-perioden, som var stort nok til, at omstruktureringen med henblik på at opnå solvens kunne fortsætte. Ydermere ville BNFL på trods af sin stilling i henhold til standstill-aftalerne samlet set opnå inddrivelse af en større del af sit tilgodehavende, hvis omstruktureringen med henblik på at opnå solvens kunne iværksættes.
(152)
BNFL oplyser, at beslutningen om at indgå aftaler med BE var BNFL’s egen beslutning og ikke et krav fra den britiske regerings side. At BNFL er en offentligt ejet virksomhed giver ikke grundlag for at hævde, at BNFL’s beslutninger kan tilegnes den britiske regering. Selv om den britiske regering er BNFL’s eneste aktionær, er BNFL uafhængig af den britiske regering, for så vidt angår de daglige forretningsmæssige aktiviteter, og det er et krav, at virksomheden drives på kommercielt grundlag. BNFL redegør for sin retlige status ved hjælp af et supplerende dokument. BNFL tilføjer, at i hele den periode, hvor der blevet ført forhandlinger med BE, har BNFL holdt sin aktionær (DTI (det britiske handels- og industriministerium)) underrettet om drøftelserne med BE. Den beskriver dette som en typisk forretningsmæssig situation, hvor en virksomhed har en kontrollerende aktionær. DTI gjorde BNFL opmærksom på, at det kun ville godkende (under BNFL’s ordninger for virksomhedsstyring med DTI) reviderede ordninger med BE, som var på et kommercielt grundlag for BNFL.
(153)
Greenpeace Limited er den britiske afdeling af Greenpeace International, der som to af sine hovedaktiviteter arbejder for at stoppe brugen af kernekraft og at fremme brugen af rene og vedvarende energikilder i Det Forenede Kongerige.
(154)
Greenpeace hævder, at ved at lægge et loft på BE’s bidrag til finansieringen af de nukleare forpligtelser udgør foranstaltning A uberettiget driftsstøtte til BE og/eller BE’s aktionærer, da den gør BE mere attraktiv for investorerne på markedet.
(155)
Ifølge Greenpeace udgør foranstaltning B og C uberettiget driftsstøtte, da de medfører, at BNFL, som fungerer eller skønnes at fungere som staten eller på statens vegne, yder vedvarende støtte, idet:
a)
BNFL er en virksomhed i krise, som kun overlever på grund af statsstøtte
b)
BNFL deltog sammen med regeringen og BE i de tresidede forhandlinger, som førte til udarbejdelsen af omstruktureringspakken, umiddelbart efter at BNFL selv havde afvist at ændre betingelserne i aftalerne med BE; Greenpeace har derfor anmodet Kommissionen om at bede BNFL forelægge kopier af interne BNFL-dokumenter, så det kan fastslås, om BNFL deltog i BE’s drøftelser med den britiske regering
c)
aftalerne under alle omstændigheder er mangelfulde, hvad angår reelt kommercielt indhold; BNFL's aftaler med BE er ikke og har aldrig været handelsaftaler og ligner mere en kunstig ordning, som har til formål at sikre BNFL en fast indtægt; omstruktureringspakken vil fortsat sikre BNFL denne fast indtægt
d)
de genforhandlede prisfastsættelsesvilkår ikke afspejler de faktiske omkostninger forbundet med den leverede tjenesteydelse, men er derimod afhængige af engrospriserne; da de fordele, som aftalerne giver, er vedvarende og baseret på en tidsubestemt aftale, er støtten en langsigtet hjælp til BE og ikke en engangsforeteelse, som har til formål at genetablere virksomhedens rentabilitet; der er derfor tale om »driftsstøtte« og ikke »omstruktureringsstøtte«, hvilket ikke kan være foreneligt med fællesmarkedet.
(156)
Greenpeace deler alle Kommissionens betænkeligheder og konkluderer, at støtten er uforenelig med EF-traktaten. Organisationen understreger navnlig, at omstruktureringsstøtten ikke kun ville have betydning for de eksisterende operatører, men også ville afholde nye konkurrenter fra at træde ind på markedet, fordi andre etablerede virksomheder og nye virksomheder forhindres i at udnytte deres potentiale. Støtte til operatører inden for kernekraft ville ydermere være i modstrid med regeringens erklæring vedrørende brug af forskellige energikilder, herunder vedvarende energikilder.
(157)
Hvad angår spørgsmålet om overkapacitet, mener Greenpeace, at den »planlægningsmargin«, som de ansvarlige for det nationale strømforsyningsnet anvender til planlægning af den fremtidige produktion, som er nødvendig for opretholdelse af en sikkerhedsmæssigt forsvarlig kapacitet, ikke er det relevante udgangspunkt for en vurdering af, hvorvidt der er overkapacitet på markedet. Ifølge Greenpeace er det sandsynligt, at der findes en betydelig strukturel overkapacitet på det pågældende marked, og denne forventes at stige.
(158)
Greenpeace betvivler, at lukning af nogle af BE’s værker ville medføre større udgifter for skatteyderne, da det er tvivlsomt, om BE formår at bidrage til at betale det udestående, som virksomheden allerede har. Greenpeace tilføjer, at der på kort sigt ikke er grund til at betvivle, at Det Forenede Kongerige skulle kunne nå sine målsætninger i henhold til Kyoto-protokollen.
(159)
Greenpeace oplyser, at i henhold til de rapporter, organisationen har ladet udarbejde, er det både praktisk muligt og sikkert at lukke kernekraftværker med det samme eller efterhånden. Greenpeace konkluderer, at delvis eller gradvis lukning af BE’s værker kan medføre, at der bliver behov for en mindre omfattende støtte.
(160)
Ifølge Greenpeace udelukker Euratom-traktaten ikke en analyse af statsstøtte under EF-traktaten. I fraværet af sektorregler for støtte til kernekraftindustrien i Euratom-traktaten bør de generelle bestemmelser om statsstøtte i EF-traktaten derfor finde anvendelse. Greenpeace citerer i den forbindelse de forenede sager 188 og 190/80 Frankrig m. fl. mod Kommissionen (16). Greenpeace hævder endvidere, at støtteforanstaltningerne kun vedrører forhold, der reguleres af Euratom-traktaten, i det omfang, at de vedrører sikkerheden ved nukleare anlæg eller sikkerhedsaspekterne ved nedlukning. Greenpeace konkluderer, at de pågældende foranstaltninger er unødvendige for at nå de fastlagte mål, og at vedvarende driftsstøtte af enhver art ikke kan betragtes som nødvendig for at bevare sikkerheden under forhold, hvor der findes en sikker og realistisk mulighed for en gradvis total eller delvis lukning af BE’s værker. Ifølge Greenpeace burde Kommissionen tage hensyn til Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (17).
(161)
Powergen er en af de største aktører i elektricitetssektoren i England og Wales. Virksomheden står for 11 % af produktionskapaciteten (BE står for 14 %) og leverer betydelige mængder til store industri- og erhvervskunder samt smv'er og private husstande. Den ejes af E-ON.
(162)
Powergen er imod støttepakken. Den hævder, at støtten vil give BE mulighed for at fortsætte driften af sine kernekraftværker, som ellers ville være blevet lukket. I den sammenhæng er Powergen uenig med de britiske myndigheder i, at driften af værkerne ville fortsætte under alle omstændigheder. Powergen frygter, at støtten vil give BE mulighed for at tilbyde kunstigt lave priser med henblik på at vinde markedsandele på markedet for levering til store kunder og komme ind på markedet for levering til private husstande. BE vil muligvis også få mulighed for at finansiere investeringer inden for produktion på andre værker end kernekraftværker.
(163)
Med hensyn til kompensationsforanstaltninger ønsker Powergen at blive hørt, før der gennemføres kompensationsforanstaltninger, og virksomheden foreslår tre muligheder:
(164)
For det første fremskyndelse af lukningen af atomreaktoren Dungeness B til april 2004. Ifølge Powergen vil markedet have tilstrækkelig tid til at opbygge den kapacitet, som derved mistes, for at bevare en tilstrækkelig margin, hvis den fremskyndede lukning offentliggøres tilstrækkeligt tidligt.
(165)
For det andet øremærkning af støtten gennem et forbud mod overførsel af støtten mellem BE's tabsgivende aktiver (AGR-værkerne) og andre dele af BE's forretning, opdeling af BE's afdeling for produktion og levering i separate enheder med separate regnskaber samt gennemførelse af specifik kontrol af BE’s udgifter for at sikre, at beløb, som staten har udbetalt med henblik på finansiere de nukleare forpligtelser, ikke anvendes til andre formål. Disse foranstaltninger skal have en varighed svarende til varigheden af foranstaltningerne i omstruktureringsplanen.
(166)
For det tredje forebyggelse af konkurrenceforvridning på detailmarkedet for elektricitet ved at forbyde BE at sælge elektricitet til priser under kostprisen (udgifterne til køb af elektricitet på engrosmarkedet plus andre salgsrelaterede omkostninger), indførelse af et loft over BE’s andel af markedet for levering til industri- og erhvervskunder (der foreslås et loft på 20 %) samt et forbud mod at gå ind på nye detailmarkeder for BE. Disse foranstaltninger skal have en varighed svarende til varigheden af foranstaltningerne i omstruktureringsplanen, og deres effektivitet bør underkastes en gennemgang af Kommissionen fem år efter gennemførelsen.
(167)
Med hensyn til genetablering af rentabiliteten hævder Powergen, at de scenarier, som de britiske myndigheder har anvendt til vurdering af BE’s fremtidige rentabilitet, er for optimistiske, navnlig hvad angår BE’s værkers kapacitet set i forhold til tidligere fastlagte benchmarks.
(168)
Sluttelig mener Powergen, at det er velkendt, at statsstøttereglerne i EF-traktaten finder anvendelse på den nukleare industri uanset bestemmelserne i Euratom-traktaten. Powergen henviser til den samme sag fra 1990, som Greenpeace henviser til.
(169)
InterGen er et verdensomspændende elproduktionsfirma med aktiviteter i hele verden. Det står for 2 % af produktionskapaciteten i England og Wales og har to værker, som er i drift, og et, som er under konstruktion (BE står for 14 %). Det sælger det meste af produktionen på engrosmarkedet og en del på grundlag af langtidsaftaler. Firmaet er også at finde på gasmarkedet. Det ejes af Shell og Bechtel i fællesskab.
(170)
InterGen hævder, at der er grund til at være bekymret for forsyningssikkerheden i Det Forenede Kongerige, og at den nukleare sikkerhed kunne forvaltes af bobestyrere. Firmaet henleder Kommissionens opmærksomhed på, at støtten til BE har skadet og fortsat skader InterGen, og at andre af InterGens konkurrenter som f.eks. Teeside Power Limited, som er blandt BE’s kreditorer, også begunstiges i forhold til InterGen inden for rammerne af omstruktureringsplanen. InterGen mener, at firmaet og dets associerede virksomhed bør modtage skadeserstatning, hvis Kommissionen godkender støtten.
(171)
Denne tredjepart hævder, at rapporter i pressen, som har været offentliggjort tidligere, viser, at før BE’s omstrukturering var prisen for oparbejdning på ca. 1 000 GBP pr. kg tungmetal. BNFL og BE har aftalt en pris på ca. 150 GBP pr. kg tungmetal efter BE’s omstrukturering, hvilket er 85 % under prisen i den oprindelige aftale. Det tilføjes, at det oprindeligt var aftalt mellem BNFL og BE, at priserne skulle være baseret på omkostninger plus avance, hvilket betyder, at grundbelastningselværkernes kunder kun kunne opnå oparbejdning på grundlag af en aftale, hvis de accepterede (pro rata) betaling af alle omkostningerne forbundet med oparbejdningen plus en avance. Hvis de oparbejdningsomkostninger, som er aftalt med grundbelastningselværkernes kunder, kun dækker omkostninger med en pris på 1 000 GBP pr. kg tungmetal, medfører dette, at den nye pris, der nu er blevet aftalt med BE, langt fra kan dække omkostningerne. Selv hvis der er tale om nye aftaler, beløber prisen sig til 1 000 GBP pr. kg. tungmetal (2003-priser).
(172)
Denne tredjepart konkluderer, at disse priser tyder på, at BNFL ikke har fulgt det markedsøkonomiske investorprincip i forbindelse med sine forhandlinger med BE, med mindre BNFL også vil være villig til at tilbyde andre kunder disse gunstige vilkår.
(173)
Drax er den største producent af elektricitet fra kulfyrede værker i Vesteuropa. Virksomheden indgik tidligere i AES Corporation, som er en energiproduktionskoncern baseret i USA, der beskæftiger sig med produktion, distribution og levering af elektricitet i hele verden. Den 5. august overlod AES Corporation kontrollen af Drax til sine kreditorer. Den 30. august 2003 bekendtgjorde Drax, at virksomheden havde indgået eksklusivaftale med International Power PLC om deltagelse i omstruktureringen af Drax.
(174)
Ifølge Drax udgør foranstaltning A, B og G alle statsstøtte, jf. EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Drax er enig i, at foranstaltning D, E og F ikke udgør statsstøtte. Ifølge Drax er det vanskeligt at foretage et skøn over støttebeløbets størrelse. Hvad angår foranstaltning A, mener Drax, at beløbet kan være betydeligt større, end det skønnes på nuværende tidspunkt, navnlig fordi der ikke foreligger en oversigt over nedlukningsforpligtelserne i Det Forenede Kongerige, og at det er usandsynligt, at BE vil komme til at bidrage til at dække omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser. Den britiske regering vil i sidste ende altid bære ansvaret for back end- og nedlukningsforpligtelserne. Den britiske regering vil aldrig tillade, at BE’s forretning slår fejl. Ifølge Drax bør skattefritagelsen som sådan anmeldes som støtte.
(175)
Med hensyn til genforhandlingen af aftalerne med BNFL mente Drax, at ingen privat investor nogensinde ville være gået ind på forretningsmæssigt set så dårlige vilkår, som forpligter virksomheden til tab nu og i fremtiden uanset nødklausulen og det forhold, at BE er dens største kunde. Det er tydeligt, at genforhandlingen forværrede BNFL’s stilling betragteligt. Den vil medføre en reduktion af den faste årlige betaling vedrørende aftalen om levering af brændsel på mellem 5 mio. GBP og 20 mio. GBP om året. Dette synspunkt bekræftes af BNFL’s regnskab for 2004. Derudover fremgår det, at selv om BE skulle blive sat under administration, ville BE’s værker fortsætte driften og have det samme behov for levering af brændsel, forvaltningstjenesteydelser samt oparbejdning og bortskaffelse af brugt brændsel. Spørgsmålet bør derfor være, om administratoren ville have været i stand til at opnå de samme vilkår hos BNFL. Derudover ville BNFL kunne forfølge andre forretningsmuligheder, hvis omfanget af forretningerne med BE blev reduceret. BNFL er ikke organiseret på grundlag af det markedsøkonomiske investorprincip. Følgelig udgør foranstaltning B statsstøtte.
(176)
Ifølge Drax udgør standstill-aftalen i foranstaltning C også statsstøtte, da BNFL i modsætning til de øvrige deltagende kreditorer ikke får renter i standstill-perioden.
(177)
Drax kommenterede også støttepakkens forenelighed med det indre marked. Drax er ikke i tvivl om, at BE er et firma i vanskeligheder. Drax mener dog, at BE’s manglende risikoafdækning udelukkende skyldtes ledelsens besynderlige beslutning om at afhænde forretningsområdet detailsalg. Ydermere kunne BE have reduceret sine omkostninger ved at lukke nogle af eller alle sine værker, da det er dyrere at drive kernekraftværker end at lukke dem midlertidigt.
(178)
Hvad angår genoprettelse af rentabiliteten, er den foreslåede plan ifølge Drax ikke nogen rigtig omstruktureringsplan. BE’s stilling er i øvrigt og vil altid være anderledes end konkurrenternes stilling. Virksomheden vil fortsætte med at producere elektricitet og sælge det på markedet uanset prisen og vil konstant presse prisen ned til skade for alle andre konkurrenter.
(179)
Drax mener ikke, at det er rigtigt af den britiske regering at bruge de kortsigtede marginalomkostninger som udtryk for BE’s rentabilitet. Omstruktureringen medfører, at BE slipper for at betale størstedelen af de omkostninger, som et kernekraftværk har. En virksomheds beslutning om at gå ind på et bestemt marked eller fortsætte med at konkurrere på markedet vil afhænge af, om den set over en periode af en vis længde kan dække sine gennemsnitlige omkostninger og opnå et rimeligt afkast på sin investering. Dette er ikke tilfældet for BE, som ikke løber nogen forretningsmæssig risiko.
(180)
Med hensyn til støttens varighed mener Drax, at støtte til forpligtelser med ubestemt varighed, som rækker så langt ind i fremtiden, ikke er forenelig med rammebestemmelserne. Det hævdes også, at løbende driftsstøtte ikke kan betragtes som værende begrænset til den mindst mulige støtte. Hvad angår BE’s eget bidrag, bemærker Drax ydermere, at der er usikkerhed med hensyn til overskuddet fra salget af aktiver, og at BE’s bidrag til NLF stammer fra det støttede cash flow, som ikke kan tages i betragtning.
(181)
Hvad angår overkapacitet og kompensation til kreditorerne, bemærker Drax, at den kapacitetsmargin på 20 %, der er anført i beslutningen om at indlede proceduren, kun vedrører spidsbelastningsefterspørgselen om vinteren. Ifølge NGC er kapacitetsmarginen på 20,3 % over den gennemsnitlige spidsbelastningsefterspørgsel om vinteren. Ifølge Drax vil det, uanset hvem der driver BE, være en rationel beslutning at lukke for en del af produktionskapaciteten i sommermånederne. Dette ville resultere i en nettobesparelse.
(182)
Ifølge Drax kunne en række kompensationsforanstaltninger og/eller ændringer af omstruktureringsplanen til en vis grad sikre, at omstruktureringen er forenelig med rammebestemmelserne og giver konkurrenter, som ikke modtager støtte, kompensation. Drax foreslår følgende:
a)
BE udelukkes fra det konkurrenceprægede marked gennem oprettelse af en ordning, hvor det er obligatorisk at købe elektricitet fra kernekraftværker til en fast pris, i stil med forpligtelsen vedrørende vedvarende energi (Renewable Obligation). BE kan aldrig blive omstruktureret således, at virksomheden kan konkurrere på de vilkår, der gælder for konkurrenter, der ikke modtager støtte. Hvis BE’s produktion ikke kan udelukkes fra markedet, ville den bedste løsning være, at BE’s produktion adskilles fra det konkurrenceprægede marked. Prisen på elektricitet produceret på et kernekraftværk ville skulle reguleres og kunne fastsættes på grundlag af kapitaludgifterne og andre traditionelle parametre for prisregulering. Dette ville være svaret på den britiske regerings bekymringer med hensyn til forsyningssikkerheden og den nukleare sikkerhed, og der ville ikke længere forekomme nogen konkurrenceforvridning.
b)
Reduktion af varigheden og afbalancering af risikoen forbundet med BNFL’s aftaler til fordel for BNFL.
c)
Afhændelse af Eggborough.
d)
Forbud mod yderligere overtagelser eller en dominerende position på markedet.
e)
Opnåelse af tilsagn fra den britiske regerings side om engangsprincippet (one time, last time).
(183)
Drax kommenterede også forholdet mellem Euratom-traktaten og EF-traktaten. Målene i EF-trakaten og Euratom-traktaten supplerer hinanden og er ikke i modstrid med hinanden ifølge Drax.
(184)
Der blev også modtaget kommentarer fra Trade Unionists for Safe Nuclear Energy (within a Balanced Energy Policy) - TUSNE (18), Robert Freer (19), The UK Chemical Industries Association (»CIA«) (20), John Hall Associates (»JHA«) (21), the Energy Intensive Users Group (»EIUG«) (22), Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy (»TVO«) (25), National Grid Transco (26), the Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited (»EECL«) (28), the Energy Information Centre Ltd (»EIC«) (29), Major Energy Users' Council Ltd (»MEUC«) (30) og yderligere en tredjepart, som ønsker at være anonym.
(185)
TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC og MEUC giver alle udtryk for, at de er bekymrede for forsyningssikkerheden i Det Forenede Kongerige og hævder, at nedlukning af BE’s kernekraftværker vil skabe risiko for strømafbrydelser og derfor være i modstrid med forbrugernes interesser. Nogle af disse understreger, at lukning af BE’s kernekraftværker vil gøre det vanskeligt for Det Forenede Kongerige at leve op til forpligtelserne i henhold til Kyoto-protokollen, da fortsat drift af værkerne bidrager til, at der anvendes forskellige energikilder. De hævder, at de økonomiske omkostninger forbundet med at lade BE gå konkurs langt overstiger omkostningerne forbundet med omstruktureringen, og at støtten er nødvendig.
(186)
Den anonyme tredjepart hævder, at BE anvender statsstøtten til en aggressiv indsats for at vinde markedsandele ved hjælp af dumpingpriser. Den anonyme tredjepart henviser til tilfælde, hvor BE angiveligt tilbød priser, der lå 10-15 % under konkurrenternes. Det hævdes, at det ikke kan lade sig gøre, at tilbyde sådanne priser uden statsstøtte, og det kan derfor ikke hævdes, at disse priser bidrager til genetablering af virksomhedens rentabilitet.
(187)
Ifølge TVO bør det på grundlag af de vanskeligheder, som BE har oplevet, ikke konkluderes, at kernekraft ikke kan være konkurrencedygtig på et liberaliseret elektricitetsmarked.
(188)
Ifølge National Grid Transco er den nuværende kapacitetsmargin i England og Wales mindre end oprindeligt planlagt og kan ikke betragtes som strukturel overkapacitet. Ifølge National Grid Transco er der ikke tale om overkapacitet, før der er en overkapacitet på over 20 %. National Grid Transco forudser, at sikkerhedsmarginen vil være på under 20 % mindst indtil 2006 i et optimistisk scenarium. I et pessimistisk scenarium vil sikkerhedsmarginen hele tiden være på under 20 % og endda falde til 8,5 % i 2009. National Grid Transco konkluderer, at hvis der skulle blive anmodet om lukning af et værk som kompensationsforanstaltning, skal de relevante markedsdeltagere have meddelelse herom i god tid i forvejen (tre til fire år), således at der på markedet kan tages højde for lukningen.
(189)
Ifølge EECL er alle elektricitetsproducenter (ikke kun BE) blevet ramt af de lave engrospriser på elektricitet i Det Forenede Kongerige. EECL er ikke enig med de britiske myndigheder i, at de kortsigtede marginalomkostninger skal bruges som benchmarks, når de handelsforvridende virkninger af støtten skal fastlægges, da disse omkostninger ikke afspejler et givet værks rentabilitet på mellemlangt til langt sigt. Ifølge EECL er markedspriserne på elektricitet til levering i fremtiden den bedste indikator for strukturel overkapacitet på markedet.
IV. BEMÆRKNINGER FRA DET FORENEDE KONGERIGE OM INDLEDELSE AF PROCEDUREN
(190)
De britiske myndigheder meddelte Kommissionen, at de lokale skatter sluttelig blev betalt med normal rente.
(191)
Som indledende kommentar anfører de britiske myndigheder, at, selv hvis Kommissionen konkluderer, at foranstaltning B omfatter støtte, sikrer aftalernes udformning, at midlertidige økonomiske fordele, som BE måtte opnå, automatisk vil blive krævet tilbagebetalt med renter, hvis der ikke bliver givet tilladelse til støttepakken. De nye aftaler indeholder bestemmelser om, at disse ikke får varig gyldighed, hvis der ikke gives tilladelse til støttepakken.
(192)
Derudover fremsætter Det Forenede Kongerige bemærkninger vedrørende overholdelsen af det markedsøkonomiske investorprincip. Ifølge Det Forenede Kongerige optrådte BE, som enhver anden privat kreditor ville have gjort. Navnlig understreger de britiske myndigheder, at de vilkår, som BNFL accepterede, ikke kan betragtes som gunstigere end de vilkår, som en privat kreditor i en lignende situation ville have accepteret. Ifølge Det Forenede Kongerige er det nødvendigt at vurdere, om BNFL optrådte på samme måde som private kreditorer i forbindelse med genforhandlingen af aftalerne og som defineret af Domstolen i afgørelsen i sagen vedrørende DM Transport (31).
(193)
Ifølge Det Forenede Kongerige ser det ud til, at Kommissionen har misforstået begivenhedernes rækkefølge. Ifølge de britiske myndigheder modsatte BNFL sig ikke brug af nødklausulen, men gav i modsætning til Kommissionens overbevisning udtryk for, at virksomheden var villig til at overveje mulige ændringer af de eksisterende aftaler, før det blev bekendtgjort, at BE havde påbegyndt forhandlinger med den britiske regering. Efter drøftelser med BE stod det dog klart, at BNFL ikke med rimelighed kunne fremsætte et tilbud, som isoleret set ville kunne være en løsning på BE’s finansielle krise. Udvikling af en mere omfattende omstruktureringsplan medførte, at forhandlingerne mellem BE og BNFL kunne genoptages, og der blev opnået enighed om en række vilkår, som i stort omfang svarede til vilkårene i BNFL’s oprindelige tilbud. Ifølge Det Forenede Kongerige optrådte BNFL på samme måde som en privat kreditor.
(194)
Det Forenede Kongerige tilføjer, at BNFL som den eneste tilbageværende kommercielle leverandør af tjenesteydelser inden for atombrændselskredsløbet i Det Forenede Kongerige ville være særligt udsat i tilfælde af BE's insolvens; virksomheden ville ikke umiddelbart have nogen fast indtægt fra deponering eller oparbejdning af de store mængder AGR-brændsel, som den allerede har modtaget, og begrænset udsigt til at kunne inddrive sit udestående i forbindelse med insolvensbehandlingen. Den ville have skullet forhandle om en ny aftale vedrørende brugt brændsel med kuratoren eller regeringen med en betydelig usikkerhed med hensyn til omfanget af løbende indtægter. Stillet over for samme risiko, forstyrrelser og usikkerhed ville en privat kreditor ifølge Det Forenede Kongerige utvivlsomt have tilstræbt at komme til at deltage i en omstrukturering, som nødvendigvis ville have omfattet genforhandling af aftalerne med BE med henblik på at maksimere de samlede indtægter og at sikre genoprettelse af BE’s rentabilitet.
(195)
Ifølge Det Forenede Kongerige medførte det forhold, at BNFL er offentligt ejet, ydermere ikke, at BNFL af den grund handlede på et mindre kommercielt grundlag. Det Forenede Kongerige understreger, at BNFL er et aktieselskab i henhold til selskabsloven fra 1985 (Companies Act) i Storbritannien. Det har en bestyrelse bestående af ledere, som deltager i de forretningsmæssige aktiviteter, og eksterne bestyrelsesmedlemmer med ledelsesmæssig erfaring fra andre aktiviteter i den private sektor. BNFL’s bestyrelse har pligt til at handle uafhængigt og i virksomhedens interesse. Det Forenede Kongerige tilføjer, at den britiske regering ikke forsøgte at påvirke BNFL til at træffe beslutninger, som ikke var baseret på forretningsmæssige motiver.
(196)
Sluttelig har Det Forenede Kongerige forelagt en analyse af kreditorens krav og de tilgodehavender, som vil blive delvist indfriet inden for rammerne af omstruktureringspakken.
(197)
De britiske myndigheder konkluderer, at det ikke kan siges, at foranstaltning B omfatter statsstøtte.
(198)
Ifølge Det Forenede Kongerige finder mange af de argumenter, der findes i betragtning 191 til 197, vedrørende foranstaltning B i lige så høj grad anvendelse på foranstaltning C. Det Forenede Kongerige understreger navnlig, at det er nødvendigt at se BNFL’s optræden i sammenhæng med virksomhedens særlige situation som BE’s største kreditor og med BE som BNFL’s største kunde. På baggrund af de nuværende langvarige handelsforbindelser mellem de to og omfanget af BE’s udestående med BNFL er det ikke overraskende, at standstill-aftalen vedrørende dette udestående, udgør den absolut største andel af den fordel, som BE opnår i kraft af standstill-aftalerne. En privat kreditor i samme situation som BNFL - som særligt udsat i tilfælde af BE’s insolvens - ville efter al sandsynlighed have handlet på tilsvarende vis.
(199)
Ifølge Det Forenede Kongerige er det forkert at sammenligne standstill-aftalerne med BNFL på den ene side med standstill-aftalerne med alle de andre private kreditorer på den anden side. Uden en eller flere af de betydelige kreditorers deltagelse ville ordningerne som helhed ikke kunne fungere. Det Forenede Kongerige har forelagt en sammenligning af alle BE’s udestående gældsbeløb med hver enkelt parts bidrag til standstill-aftalerne og konkluderer, at BNFL rent faktisk bidrager med mindre som en procentdel af sit tilgodehavende end de fleste af de privatejede kreditorfirmaer.
(200)
De britiske myndigheder gør opmærksom på, at det i punkt 32 i rammebestemmelserne ikke kræves, at støtteforanstaltningerne er af begrænset varighed. Det kræves, at varigheden af omstruktureringsplanen er så kort som mulig, og at rentabiliteten på langt sigt genoprettes »inden for et rimeligt tidsrum«. Ifølge Det Forenede Kongerige synes hensigten med rammebestemmelserne at være, at støtten skal tildeles en gang for alle, og at den ikke må udgøre løbende driftsstøtte. Hensigten er ikke at udelukke støtte til afvikling af forpligtelser med mere langsigtede konsekvenser.
(201)
Det Forenede Kongerige oplyser, at omstruktureringen vil blive afsluttet, at rentabiliteten vil blive genoprettet inden for en rimelig tidshorisont, og at støtten tildeles en gang for alle, selv om BE’s forpligtelser er af mere langsigtet karakter. BE vil være likviditetsskabende fra 2004 og have positive årlige cash flows fra driften fra 2005. I situationen med en ny notering vil BE's rentabilitet være genoprettet i 2005. Det er hensigten med omstruktureringsplanen, at BE skal kunne stå alene uden yderligere støtte i form af ordninger med den britiske regering, når omstruktureringen er gennemført. Hvis virksomheden skaber reservebeholdninger af dette omfang, er det tilstrækkeligt til at sikre rentabilitet, selv hvis den realistiske worst case bliver aktuel, fremgår det af omstruktureringsplanen.
(202)
Hvad angår fritagelse for løbende omkostninger, minder den britiske regering om, at regeringen kun har påtaget sig at dække forpligtelser, der er indgået aftale om på et tidligere tidspunkt, nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og som hænger sammen med AGR-brændsel, der er blevet brugt tidligere, alt brugt PWR-brændsel og driftsaffald samt andre dermed relaterede forpligtelser. Det Forenede Kongerige oplyser, at de forpligtelser vedrørende brugt brændsel, der er indgået aftale om på et tidligere tidspunkt, vedrører AGR-brændsel, der er blevet påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. I henhold til tilladelsen til at drive kernekraftværker er BE forpligtet til at forvalte dette brændsel, og følgelig vil virksomheden pådrage sig omkostninger i den forbindelse. Disse omkostninger kan derfor ikke undgås.
(203)
En lignende argumentation kan anvendes, for så vidt angår nedlukningen af værker. For så vidt angår disse omkostninger, vil BE via indbetalinger til Nuclear Decommissioning Fund bidrage til nedlukningen af reaktorer, og følgelig bidrager den i betydelig grad til de overordnede nedlukningsomkostninger.
(204)
Hvad angår forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og som hænger sammen med AGR-brændsel, der er blevet brugt tidligere, oplyser Det Forenede Kongerige, at disse forpligtelser kun vedrører AGR-brændsel, der er blevet påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Forpligtelserne forbundet med brugt PWR-brændsel vedrører alle de forpligtelser, som er opstået på grund af det PWR-brændsel, der er blevet påfyldt Sizewell B-reaktoren. Hvad angår fremtidige forpligtelser, vil BE bidrage med 150 000 GBP for hvert ton PWR-brændsel, der påfyldes Sizewell B efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Der er blevet fastsat benchmarks for bidragets størrelse på grundlag af omkostningerne på internationalt plan for forvaltning af brugt brændsel med henblik på at dække alle fremtidige omkostninger forbundet med PWR-brændsel. De øvrige forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, vedrører forskellige former for affald, der ikke stammer fra brændsel, og som er forbundet med driften af BE’s værker, og forventes ikke at blive særligt store.
(205)
Omkostningerne forbundet med nedlukning og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, ligger stort set fast, og BE har kun meget begrænsede muligheder for at øge dem i betydeligt omfang som følge af den normale drift af værkerne. Alle betydelige forøgelser af forpligtelserne, der skyldes ændringer af driftsprocedurerne, som BE vælger at gennemføre med henblik på at opnå økonomiske fordele, eller skyldes manglende overholdelse af en minimumspræstationsnorm, skal dækkes af BE selv. Derudover er det vigtigt at bemærke, at selv om regeringen direkte dækker de af BE’s forpligtelser, der er indgået aftale om, har regeringens støtte til nedlukning og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, form af en garantiforpligtelse. Det Forenede Kongerige mener derfor ikke, at foranstaltning A bør kategoriseres som vedvarende fritagelse for løbende omkostninger. Den regnskabsmæssige behandling af foranstaltning A, som på BE’s balance optræder som et aktiv, er i overensstemmelse med denne konklusion. BE modtager ikke vedvarende støtte, fordi foranstaltning A ikke på nogen måde vedrører BE’s løbende aktiviteter, og de omkostninger, som foranstaltning A dækker, skal afholdes uanset varigheden og omfanget af BE's fremtidige aktiviteter.
(206)
Hvad angår foranstaltning B, accepterer Det Forenede Kongerige ikke, at den udgør statsstøtte.
(207)
Det Forenede Kongerige hævder også, at det er forkert at betragte foranstaltning A som uacceptabel, fordi den fritager BE fra en del af virksomhedens »forureneren betaler-forpligtelser«. I henhold til omstruktureringsplanen vil BE betale for de forureningsomkostninger, som de fremtidige aktiviteter medfører. Derudover vil virksomheden bidrage til de forureningsomkostninger, der er opstået tidligere, gennem sin mekanisme til deling af det frie cash flow og sine andre bidrag til NLF. Uden regeringens indsats ville BE blive insolvent og ude af stand til at dække fremtidige »forureneren betaler-forpligtelser«.
(208)
Det Forenede Kongerige udtaler sig også om de betænkeligheder, som Kommissionen giver udtryk for i sin beslutning om at indlede proceduren med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt genopretningen af BE’s rentabilitet kan siges hovedsageligt at være på grundlag af interne ressourcer. Det Forenede Kongerige fremfører, at hovedårsagen til BE’s nuværende problemer, er virksomhedens manglende evne til betale sine uundgåelige forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter samt lovkrav og minimumssikkerhedskrav. Det Forenede Kongerige fremfører, at de interne foranstaltninger, som BE har truffet, ikke desto mindre er af et ikke ubetydeligt omfang. BE har solgt sin andel i Bruce Power og AmerGen og er i færd med at gennemføre en omfangsrig intern omstrukturering, som vil omfatte […]. Virksomheden har også øget andelen af aftaler, som indgås på mellemlangt sigt til faste priser, herunder med store industri- og erhvervskunder, med henblik på at begrænse risiciene forbundet med prisudviklingen på engrosmarkedet. Derudover er virksomhedens mest betydningsfulde interne foranstaltning genforhandlingen af aftalerne vedrørende levering af brændsel og forvaltning af brugt brændsel med BNFL.
(209)
Sluttelig mener Det Forenede Kongerige, at det af rammebestemmelserne fremgår, at der skal være balance mellem statens bidrag, private bidrag og virksomhedens eget bidrag, men ikke at virksomheden selv skal kunne genoprette rentabiliteten uden støtte fra statens side.
(210)
Efter at have mindet om, hvorfor det er umuligt at give en præcis kvantificering af omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser, fremførte de britiske myndigheder, at det i dette tilfælde ikke er nødvendigt at kende støttens præcise omfang eller at afgøre, hvilke foranstaltninger der udgør støtte, for at kunne tage stilling, om støtten i pakken er begrænset til et minimum. Regeringens indsats, som dækker klart afgrænsede kategorier af forpligtelser, er af afgørende betydning for omstruktureringspakken og genoprettelsen af BE’s rentabilitet. De britiske myndigheder hævdede, at omfanget af den støtte, som BE modtager, er strukturelt minimeret gennem salget af aktiver (Bruce Power og AmerGen), reduktion af forpligtelser over for kreditorer, BE’s fortsatte bidrag til dækning af virksomhedens nukleare forpligtelser, andre interne omkostningsreducerende foranstaltninger og den mekanisme, hvorigennem BE i fremtiden vil bidrage til dækningen af nukleare forpligtelser med 65 % af virksomhedens frie cash flow.
(211)
De britiske myndigheder mindede om de argumenter, der blev forelagt i meddelelsen, og hvoraf det fremgik, at støtten ikke har betydning for konkurrencesituationen, da den ikke har betydning for BE’s marginale omkostninger på kort sigt, som er afgørende for den daglige drift af et værk. På baggrund af ajourførte data og sammenligninger med andre medlemsstater mindede de også om, at der ikke er strukturel overkapacitet på markedet, hvorfor der ifølge de britiske myndigheder ikke bør indføres kompensationsforanstaltninger.
V. DET FORENEDE KONGERIGES BEMÆRKNINGER TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER
(212)
De britiske myndigheder fokuserer i forbindelse med deres bemærkninger på de kommentarer, hvori der gives udtryk for uenighed med Det Forenede Kongeriges synspunkter, og der gøres også opmærksom på kommentarer, hvori der gives udtryk for enighed.
(213)
De britiske myndigheder gentager først deres argumentation, for så vidt angår BE’s kortsigtede marginalomkostninger, og deres udtalelse om, at støttepakken ikke får betydning for konkurrenterne. Denne argumentation støttes yderligere af tallene vedrørende BE’s tilbud på markedet for direkte levering, som viser, at BE ikke har noget incitament til ikke at maksimere overskuddet gennem prisfastsættelse på grundlag af marginalomkostningerne. Derefter bemærker de britiske myndigheder, at BE ikke har noget incitament til at bevare værker på markedet, som ikke kan få dækket deres undgåelige omkostninger. I den forbindelse forelægger de en omkostningsanalyse, som på grundlag af realistiske antagelser vedrørende priserne på elektricitetsmarkedet skal bevise, at Dungeness B-værket reelt får dækket sine undgåelige omkostninger.
(214)
Derefter gentager de britiske myndigheder, at de ikke mener, at der er strukturel overkapacitet på markedet. De anfører, at Powergen havde genåbnet en række værker før vinteren 2003-2004, hvilket tyder på, at Powergen selv mener, at der ikke er strukturel overkapacitet på markedet. De britiske myndigheder gentager, at de ikke mener, at der er behov for kompensationsforanstaltninger og redegør for deres holdning til hver enkelt foranstaltning foreslået af Powergen.
(215)
De britiske myndigheder gentager derefter deres holdning til foranstaltning B og C og understreger navnlig, at BNFL havde benyttet ekstern rådgivning. De hævder, at Powergens holdning til disse foranstaltninger er baseret på fejlagtige antagelser vedrørende datoerne.
(216)
For så vidt angår rentabilitet, er de britiske myndigheder uenige i Powergens syn på pålideligheden af BE’s værker, og de har forelagt Kommissionen en rapport fra en ekstern konsulent, som havde til formål at kontrollere hypotesen om rentabilitet.
(217)
Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at hvis elektricitetspriserne skulle stige igen, ville tilbagebetalingsmekanismen, i modsætning til hvad Powergen hævder, sikre, at BE ikke tildeles unødvendig støtte.
(218)
De britiske myndigheder deler ikke Greenpeaces opfattelse af, at støtten bør undersøges som støtte til aktionærer. En sådan teori ville medføre, at enhver form for støtte til et aktieselskab ville udgøre støtte til aktionærerne. De britiske myndigheder oplyser, at BE’s aktionærer eftergiver 97,5 % af deres andel i BE’s egenkapital.
(219)
De britiske myndigheder gentager, at BNFL efter deres mening ikke handlede under pres fra regeringen i forbindelse med genforhandlingen af aftalerne med BE, og bemærker, at BNFL's egen detaljerede redegørelse for hændelsesforløbet, som også blev sendt til Kommissionen, ville underbygge dette. Uddraget af BE’s rapport fra 2002/2003 og artiklen i »The Business« vedrørende sammenbruddet i forhandlingerne mellem BNFL og BE i august/begyndelsen af september 2002 fortolkes fejlagtigt af Greenpeace som et tegn på, at BNFL senere handlede under pres fra regeringen. Rapporten og artiklen ville derimod godtgøre, at BNFL ikke var rede til at deltage i BE’s planer, uden at andre kreditorer ydede et tilsvarende bidrag. De britiske myndigheder bemærker, at BNFL allerede havde forelagt de interne dokumenter, som Greenpeace foreslog, at Kommissionen skulle anmode om. Hvad angår de aftaler mellem BE og BNFL, som ifølge Greenpeace er udformet med henblik på at give BNFL en garanteret fast indtægt, bemærker de britiske myndigheder, at de fleste af disse aftaler blev underskrevet eller genforhandlet, efter BE var blevet privatiseret, og at regeringen derfor ikke kan have pålagt BE disse aftaler. Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at forbindelsen mellem BNFL’s indrømmelser og elektricitetspriserne er dokumentation for, at BNFL handlede ud fra forretningsmæssige interesser, idet virksomheden krævede, at BE skulle have andel i de eventuelle fordele og ikke det modsatte.
(220)
De britiske myndigheder gentager deres syn på anvendelsen af »forureneren betaler-princippet« i denne sag. De mener, at Greenpeace intet nyt tilføjede i denne sammenhæng.
(221)
Hvad angår støttens betydning for konkurrencen, udtaler de britiske myndigheder først, at de er uenige i Greenpeaces synspunkt om, at støttepakken medfører, at en ineffektiv producent bevares på markedet. BE kan ikke betragtes som en ineffektiv producent, da virksomhedens undgåelige omkostninger er blandt de laveste på markedet. Dens problemer hænger sammen med forpligtelser, der vedrører tidligere aktiviteter. Ydermere gentager de britiske myndigheder, at støtten ikke forårsager konkurrenceforvridning og derfor ikke afholder andre fra at forsøge sig på markedet.
(222)
De britiske myndigheder anfører, at Greenpeaces bemærkninger om overkapacitet var fejlbehæftede, fordi de var baseret på forældede prognoser, NGTranscos benchmarks for kapacitetsmargin blev fejlfortolket, der blev anvendt forkerte tal vedrørende den nuværende kapacitetsmargin, kun det mest optimistiske af de tre mulige fremtidsscenarier blev taget i betragtning, og der blev ikke taget hensyn til vanskelighederne forbundet med genåbning af visse værker.
(223)
Derefter sætter de britiske myndigheder spørgsmålstegn ved de økonomiske forudsætninger i Greenpeaces argumenter vedrørende betydningen af den eventuelle lukning af BE’s værker for skatteyderne. De oplyser, at Greenpeace selv anerkendte, at denne lukning ville øge elektricitetspriserne. Ydermere viste en undersøgelse gennemført af Deloitte & Touche, at fremskyndet lukning af et enkelt kernekraftværk kan medføre yderligere omkostninger. Fremskyndet lukning af mere end et værk ville medføre endnu flere omkostninger på grund af den begrænsede kapacitet på Sellafield-værket, som anvendes til behandling af radioaktivt materiale. Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at begge de rapporter, der er vedlagt Greenpeaces bemærkninger (udarbejdet af Large & Associates og ILEX), er baseret på forældede kapacitetstal fra NGTransco og for optimistiske hypoteser. De vedlægger deres bemærkninger en modekspertise vedrørende rapporterne udarbejdet af George Yarrow og Tim Keyworth fra DKY Limited.
(224)
Sluttelig anholder de britiske myndigheder på grundlag af ovenstående Greenpeaces udsagn om, at støtten ikke er af et rimeligt omfang.
(225)
For det første er de britiske myndigheder uenig med Drax i, at støttepakken viser, at den britiske regering aldrig vil lade BE gå konkurs. De gentager, at pakken kun gennemføres, hvis regeringen accepterer, at der er udsigt til, at BE’s rentabilitet kan genoprettes.
(226)
Hvad angår foranstaltning A, gentager de britiske myndigheder, at den britiske regering ikke vil overtage alle BE’s nedlukningsforpligtelser, men kun dække de manglende indbetalinger til NLF. Hvad angår overslaget over omkostninger i forbindelse med foranstaltning A, bemærker Det Forenede Kongerige, at et krav om, at der overhovedet ikke må være usikkerhed med hensyn til beregningen, ville gøre det umuligt at give støtte til så langsigtede forpligtelser, hvilket ville medføre en urimelig anvendelse af statsstøttereglerne og være i modstrid med målsætningerne i Euratom-traktaten. De britiske myndigheder afviser også Drax’ påstand om, at der er tale om en statsgaranti, fordi den britiske regering bærer det endelige ansvar for nuklear sikkerhed i henhold til internationale aftaler, og gentager, at den britiske rigsrevisions engagement i den forbindelse er irrelevant, da den er uafhængig af regeringen.
(227)
Hvad angår foranstaltning B, bemærker de britiske myndigheder, at BNFL’s bemærkninger modsiger Drax’ udtalelse om, at BNFL ville klare sig lige så godt, hvis BE skulle blive insolvent. De gentager også, at genforhandlingen af BNFL’s aftaler med BE blev gennemført på normale markedsvilkår. Hvad angår foranstaltning C, anfører de britiske myndigheder, at BE's fritagelse for betaling af renter til BNFL i standstill-perioden skal ses som en del af hele BNFL’s engagement i omstruktureringsplanen snarere end som et separat element, da pakken blev forhandlet som en helhed. Som helhed stiller pakken ikke BNFL dårligere end BE’s øvrige kreditorer.
(228)
Hvad angår foranstaltning G, gentager de britiske myndigheder, at de tidligere har forelagt dokumentation for, at BE sluttelig har betalt skatter og afgifter, inkl. renter.
(229)
Hvad angår omstruktureringsplanens forenelighed med rammebestemmelserne, er de britiske myndigheder uenige med Drax i, at planen ikke vil medføre genoprettelse af BE's konkurrenceevne, fordi BE ikke vil dække alle virksomhedens nuværende undgåelige og uundgåelige omkostninger. De britiske myndigheder gentager, at hvis BE skal overleve, er det nødvendigt, at virksomheden fritages for en del af fortidens byrder - de uundgåelige omkostninger. Men så snart dette er sket, vil BE igen blive konkurrencedygtig, da virksomheden ikke kun vil blive i stand til at betale alle sine løbende omkostninger, men også til at yde et betydeligt bidrag til de uundgåelige omkostninger, der vedrører tidligere aktiviteter. Økonomisk set er det derfor mere effektivt at drive BE’s kernekraftværker videre, således at der kan opnås et bidrag til betalingen af uundgåelige omkostninger, der vedrører tidligere aktiviteter. En fremskyndelse af lukningen af BE’s værker ville rent faktisk medføre flere omkostninger.
(230)
De britiske myndigheder afviser Drax’ påstand om, at støtten vil tilskynde BE til at sælge på markedet uanset prisen. De hævder, at som grundbelastningselværk har BE ikke nogen produktionsreserve, som kan sælges, hvis prisen reduceres. Virksomheden er derimod interesseret i at sælge sin produktion til den højest mulige pris. BE’s obligationsejere og aktionærer vil også sikre, at BE maksimerer sit overskud, da det være til deres fordel.
(231)
De britiske myndigheder afviser også Drax påstand om, at omstruktureringsplanen har en for lang varighed. De oplyser, at kravet i rammebestemmelserne rent faktisk er, at BE’s rentabilitet skal genoprettes inden for en rimelig tidshorisont. Ifølge dem vil virkningen af foranstaltning A, som ifølge de britiske myndigheder er den eneste, der udgør statsstøtte, umiddelbart fremgå af BE’s balance.
(232)
Med hensyn til overkapacitet på markedet anfører de britiske myndigheder, at Drax’ vurdering er baseret på forældede tal og en fejl med hensyn til det benchmark, som NGTransco anvender for kapacitetsmarginen. De økonomiske fordele ved Drax' forslag om at lukke kernekraftværkerne om sommeren er tvivlsomme, og det kunne også give anledning til betænkeligheder vedrørende den nukleare sikkerhed og forsyningssikkerheden. De britiske myndigheder undersøger derefter de fire kompensationsforanstaltninger og konkluderer, at gennemførelse heraf enten ville kunne forstyrre balancen i omstruktureringsplanen eller påvirke BE’s muligheder for genoprettelse af rentabiliteten.
(233)
De britiske myndigheder oplyser, at den pris, som denne tredjepart nævner (ca. 1 000 GBP/kgU), vedrører priserne i aftalerne om forvaltning af brugt brændsel fra grundbelastningselværker. Aftalerne vedrørende grundbelastningselværker var det første sæt af aftaler, som BNFL underskrev med BE eller virksomheder, som nu er en del af BE. Det var hensigten med disse aftaler, at de skulle omfatte de fleste af de faste omkostninger forbundet med BNFL’s anlæg til forvaltning af brugt brændsel. Senere - efter aftalerne om brændsel til grundbelastningselværker - underskrev BNFL med BE eller virksomheder, som nu er en del af BE, aftaler omfattende trinvist stigende beløb, som ikke længere skulle omfatte et omkostningselement forbundet med tilbagebetalingen af faste omkostninger. Priserne i de nye aftaler blev fastsat til […], hvilket er en pris, som er meget lavere end den, som denne tredjepart har anført. En relevant sammenligning af de priser, som BNFL har krævet af BE før og efter genforhandling af deres ordninger, skal snarere end på priserne i aftalerne vedrørende brændsel til grundbelastningselværker være baseret på priserne i de aftaler, der blev indgået efter aftalerne om brændsel til grundbelastningselværker, da det er disse priser, som var gældende i perioden lige før genforhandlingen.
(234)
De britiske myndigheder accepterer ikke EECL’s påstand om, at offentliggørelsen af støttepakken har fået engrospriserne til at falde yderligere. Ifølge de britiske myndigheder var spotpriserne svingende både før og efter den britiske regerings offentliggørelse af sit engagement i redningen af BE den 9. september 2002. Der var dog ikke tale om et kraftigt fald. Terminspriserne blev stort set ikke påvirket. Sluttelig steg terminspriserne på elektricitet fra grundbelastningselværker til levering i sommeren 2004 efter september 2003 på trods af vedtagelsen af omstruktureringspakken.
(235)
De britiske myndigheder anholder derefter EECL’s bemærkning om, at de britiske myndigheder fejlagtigt baserer deres konklusion på den forudsætning, at BE ville træffe beslutning om, hvorvidt kernekraftværkerne skulle lukkes, på grundlag af en undersøgelse af deres kortsigtede marginalomkostninger frem for deres undgåelige omkostninger. De britiske myndigheder undersøgte rent faktisk støttepakkens betydning for BE’s undgåelige omkostninger og dokumenterede, at disse forblev noget under terminspriserne, hvilket er det rette grundlag for, at en operatør kan beslutte at undlade at lukke et værk.
(236)
Sluttelig gentog de britiske myndigheder deres argumenter vedrørende fravær af overkapacitet på markedet.
(237)
De britiske myndigheder udtaler, at de er uenige i InterGens synspunkt om, at den nødvendige forsyningssikkerhed ville kunne opnås via en garantiordning med bobestyreren, selv hvis BE var insolvent. De britiske myndigheder anfører herefter, at rammebestemmelserne ikke indeholder bestemmelser om nogen form for økonomisk erstatning af den type, som Intergen mener at have krav på. Hvad angår de forskellige typer af ordninger mellem BE og virksomhedens kreditorer, herunder bl.a. Intergen, TFE og Centrica, anfører de britiske myndigheder, at der er tale om komplekse ordninger, som alle blev gjort til genstand for kommercielle forhandlinger før omstruktureringen. De vedrører ikke statsstøttepakken.
(238)
De britiske myndigheder har forelagt kvantitative oplysninger, som har til formål at dokumentere, at BE’s priser i segmentet for produktion, der sælges som direkte levering, konsekvent har ligget over engrospriserne, og at BE opnåede mindre end 20 % af de ordrer, som virksomheden afgav bud på, hvilket modbeviser denne tredjeparts påstand om, at BE tilbudte urealistisk lave priser. De britiske myndigheder gentager, at de mener, at BE som producent af elektricitet fra grundbelastningselværker ikke har nogen interesse i at tilbyde kunstigt lave priser.
VI. VURDERING
(239)
En del af de pågældende foranstaltninger vedrører spørgsmål, som er omfattet af Euratom-traktaten, og skal derfor vurderes i overensstemmelse hermed (32). Men i det omfang foranstaltningerne ikke er nødvendige for eller er mere vidtrækkende end Euratom-traktatens målsætninger eller forvrider eller truer med at forvride konkurrencen på det indre marked, skal de vurderes på grundlag af EF-traktaten.
1. Euratom-traktaten
(240)
De foranstaltninger, der er til vurdering, særlig foranstaltning A og B, ville få betydning for finansieringen af nukleare forpligtelser og behandlingen af brugt brændsel. Inden for nuklearindustrien er korrekt og forsvarlig drift ensbetydende med udgifter til nedlukning og affaldsforvaltning. En af nuklearindustriens vigtigste opgaver er at beskytte mod de farer, som er forbundet med ioniserende stråling. Kommissionen har bemærket, at disse to led i den nukleare kæde får stadig større betydning for arbejdstagernes og befolkningens sikkerhed.
(241)
Euratom-traktaten tager behørigt hensyn til denne målsætning, samtidig med at den sigter mod at skabe »betingelserne for udviklingen af en stærk kerneenergiindustri, der vil kunne stille store mængder energi til rådighed …«. Disse målsætninger gentages i Euratom-traktatens artikel 1, hvori det hedder, at »Fællesskabet har til opgave gennem skabelsen af de nødvendige betingelser for den hurtige dannelse og udvikling af en kerneenergiindustri at bidrage til højnelse af levestandarden i medlemsstaterne«. Som det fremgår af den grønbog, Kommissionen offentliggjorde for nylig - »Towards a European strategy for the security of energy supply« (COM (2002) 321 final of 22 June 2002) (foreligger ikke på dansk) - er denne målsætning også relevant i dag. I Euratom-traktatens artikel 2, litra b), hedder det endvidere, at til opfyldelse af sin opgave skal Fællesskabet indføre ensartede sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed og overvåge deres anvendelse. I Euratom-traktatens artikel 2, litra e), hedder det også, at Fællesskabet ved passende kontrol skal garantere, at nukleart materiale ikke anvendes til andre formål end dem, det er bestemt til. Ved Euratom-traktaten oprettes derfor Det Europæiske Atomenergifællesskab, som tillægges de instrumenter og det ansvar, der er skal til for at realisere de pågældende målsætninger. Som bekræftet af Domstolen hører nuklear sikkerhed således ind under Fællesskabets kompetencer og skal knyttes til beskyttelse mod farer fra ioniserende stråling, som omhandlet i artikel 30 i Euratom-traktatens kapitel 3 om sundhedsbeskyttelse (33). Kommissionen skal sikre, at traktatens bestemmelser finder anvendelse, og kan derfor træffe beslutninger, som angivet i traktaten, eller afgive udtalelser, hvis den anser det for nødvendigt.
(242)
Kommissionen bemærker, at ifølge bilag fra de britiske myndigheder tjener de foranstaltninger, der er til revision, bl.a. til at bevare kernekraftværkers sikkerhed, sikre forsvarlig forvaltning af de nukleare forpligtelser, forbedre forsyningssikkerheden ved at bevare forskellige brændselskilder i Storbritannien og undgå carbondioxidudslip. I afsnit III og IV gengives de argumenter, som de britiske myndigheder og tredjeparter har fremsat i den forbindelse.
(243)
Kommissionen har i forbindelse med at skulle vurdere disse informationer og navnlig afgøre, om foranstaltningerne er nødvendige eller falder ind under Euratom-traktatens målsætninger, bemærket, at statens støtte og foranstaltninger sigter mod de risici, der er forbundet med BE’s nuværende situation og dens eventuelle konsekvenser for de pågældende målsætninger i traktaten. De britiske myndigheder har faktisk besluttet at intervenere til fordel for BE bl.a. med det formål at fastholde betingelserne for en sikker nuklearindustri samtidig med, at kernekraftværkerne bliver ved med at fungere som en betydelig energikilde. Interventionen har fundet sted på et tidspunkt, hvor Storbritanniens store kraftværksoperatør var truet af konkurs. Videreførelsen af en bestemt økonomisk aktør er ikke direkte knyttet til videreførelsen af aktørens nukleare aktiviteter. Men i forbindelse med insolvens er det nødvendigt at behandle spørgsmålet om sikkerhed og/eller forsyningssikkerhed. Kommissionen kan derfor se, at de britiske myndigheder har behandlet de givne risici korrekt og ansvarligt i overensstemmelse med Euratom-traktatens målsætninger.
(244)
De tre kompensationsforanstaltninger, som beskrives i det følgende, medvirker i endnu højere grad til at realisere Euratom-traktatens målsætninger ved at sikre, at offentlig intervention kun anvendes til at finansiere nukleare forpligtelser. Endelig vil en ordning med lofter og tærskler for de tre former for finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter sikre, at der er tilstrækkelige midler til at nå målene, samtidig med at interventionen begrænses til et minimum.
(245)
Kommissionen konkluderer, at de foranstaltninger, som de britiske myndigheder har planlagt, er egnet til at realisere den givne kombination af målsætninger, som har fuld dækning i Euratom-traktaten.
2. Støtte efter artikel 87, stk. 1, i EF-traktaten
(246)
I EF-traktatens artikel 87, stk. 1, defineres statsstøtte som støtte, der ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(247)
Statens intervention i BE’s omstruktureringsplan er helt klart selektiv, for den kommer kun én virksomhed til gode.
(248)
Det Forenede Kongerige og andre medlemsstater handler med elektricitet via samkøringslinjer til Frankrig og Irland. Medlemsstaterne har længe handlet med elektricitet, navnlig siden Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet (34) trådte i kraft. I henhold til Det Forenede Kongeriges tal i meddelelsen har BE den andenstørste elproduktionskapacitet i England og Wales og den tredjestørste i Skotland. Derfor kan statens intervention i omstruktureringsplanen let få konsekvenser for medlemsstaternes samhandel.
(249)
Tre af de syv omstruktureringsforanstaltninger: foranstaltning D (Omstruktureringspakke for de vigtigste kreditorer), foranstaltning E (Ny handelsstrategi) og foranstaltning F (Afhændelse af aktiver) er ikke baseret på offentlige ressourcer. De kan derfor ikke betegnes som statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(250)
Foranstaltning A er derimod baseret på offentlige ressourcer, for den består af en række betalinger eller løfter om betalinger fra den britiske regering. Da betalingerne fra den britiske regering vil dække en del af de nukleare forpligtelser, som BE normalt skulle have indfriet, giver foranstaltning A også BE en fordel. Af ovennævnte årsager konkluderer Kommissionen, at foranstaltning A er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Det bestrides ikke af Det Forenede Kongerige.
(251)
Foranstaltning B og C er (henholdsvis helt og delvist) baseret på ressourcer fra BNFL, som er en offentlig virksomhed. Ressourcer, som tilhører en offentlig virksomhed, er statsmidler. Foranstaltning B og C er derfor kun statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis de giver BE en konkurrencefordel, der skal tilregnes staten. Spørgsmålet blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren og analyseres derfor nærmere i afsnit VI.2.b).
(252)
Foranstaltning G omfatter også ressourcer fra lokale myndigheder. Ressourcer fra sådanne myndigheder svarer til statsmidler. Foranstaltning G er derfor kun statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis den giver BE en konkurrencefordel, der skal tilregnes staten. Spørgsmålet blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren og analyseres derfor nærmere i afsnit VI.2.a).
a) Vedrørende tilstedeværelsen af støtte under foranstaltning G
(253)
De britiske myndigheder godtgjorde, at BE havde betalt lokale skatter under foranstaltning G med renter beregnet ved hjælp af den referencesats og kalkulationsrente, som Kommissionen har foreskrevet for Det Forenede Kongerige. Der er ingen særlige bestemmelser i den britiske lovgivning om, at der skal anvendes højere rentesatser i det tilfælde, lokale myndigheder udsætter lokal beskatning. Kommissionen mener derfor, at det er korrekt at lægge den anvendte sats til grundlag for en afgørelse om, hvorvidt skatteudsættelsen giver BE en konkurrencefordel. Af ovennævnte årsager konkluderer Kommissionen, at foranstaltning G ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
b) Vedrørende tilstedeværelsen af støtte under foranstaltning B og C
(254)
I Kommissionens beslutning om at indlede proceduren hedder det, at på indeværende tidspunkt i vurderingen mener Kommissionen, at genforhandlingen af aftalerne mellem BNFL og BE kan betragtes som statsstøtte. BNFL, som er en offentlig virksomhed, meddelte nemlig, at den ikke var villig til at ændre de kommercielle vilkår i sine løbende aftaler med BE, før BE havde meddelt, at der var indledt forhandlinger med den britiske regering om finansiel støtte. Det forekom tvivlsomt, om disse aftaler blev genforhandlet på almindelige markedsvilkår. Kommissionen kom til de samme foreløbige konklusioner i forbindelse med foranstaltning C.
(255)
Med udgangspunkt i de data, der er stillet til rådighed, siden proceduren blev indledt, har Kommissionen foretaget en mere tilbundsgående analyse for at fastlægge, hvorvidt foranstaltning B og C opfyldte kriterierne for statsstøtte, og navnlig om de gav BE en konkurrencefordel. Den nåede til følgende konklusioner:
(256)
Foranstaltning B er genforhandlingen af aftaler mellem BNFL, en offentlig virksomhed, og BE. Kommissionen har undersøgt, om foranstaltning B giver BE en fordel, som private operatører ikke ville have givet denne kriseramte virksomhed under lignende omstændigheder. Kommissionen undersøgte med andre ord, om BNFL handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip, da den godkendte foranstaltning B.
(257)
I den forbindelse undersøgte Kommissionen navnlig, om genforhandlingen af BNFL’s aftaler med BE skete på almindelige markedsvilkår, og om BNFL’s indrømmelser var af kommerciel karakter.
(258)
For det første skal Kommissionen overveje, om BNFL’s og BE’s nye ordning blev forhandlet på almindelige markedsvilkår. Det er vigtigt at huske på, at BNFL er BE’s største enkeltstående kreditor, og at BE er BNFL’s største kunde. Kommissionen har derfor undersøgt, om en privat operatør i en lignende situation ville have accepteret de vilkår, BNFL accepterede. I en situation, hvor en leverandør er konfronteret med problemer hos sin største kunde, går det ud på at kontrollere, om BNFL handlede som en ansvarlig privat kreditor i et forsøg på at få så stor dækning for sine tilgodehavender som muligt (35).
(259)
Kommissionen har gennemgået de relevante rapporter fra BNFL’s juridiske og økonomiske rådgivere og uddrag af referater fra BNFL’s bestyrelsesmøder, som BNFL forelagde.
(260)
Kommissionen konstaterer for det første, at BNFL allerede anmodede sine rådgivere om at overveje situationen i forhold til BE i begyndelsen af 2002, da BE første gang påberåbte sig nødklausulen i aftalerne med BNFL. Det var ikke muligt at konkludere endeligt, at betingelserne for anvendelse af nødklausulen var opfyldt, men bestyrelsen pålagde BNFL at overveje, hvordan BE's problemer kunne løses, dog på den udtrykkelige betingelse, at enhver aftale skulle være til kommerciel fordel for BNFL.
(261)
De rapporter, som BNFL har forelagt, og som blev udarbejdet på det pågældende tidspunkt, giver et indtryk af den særlige situation, BNFL befandt sig i som BE’s kreditor og leverandør, og indeholder en analyse af konsekvenserne af BE’s insolvens for BNFL. Det konkluderes i rapporterne, at i betragtning af BNFL’s store eksponering, ville en omstrukturering med henblik på at opnå solvens være i BNFL’s interesse, dog ikke for enhver pris. Der defineres derfor et forslag til en indrømmelsespakke til BE og pakkens udvikling følges under forhandlingerne med BE. Som det tydeligt fremgår af rapporterne, holdt BNFL under drøftelserne fast ved sin oprindelige tanke om at bestræbe sig på beskytte sine interesser ved at undgå, at BE blev sat under administration, dog ikke for enhver pris og inden for rammerne af en ligebyrdig aftale.
(262)
De britiske myndigheder har gjort gældende, at BNFL’s genforhandlede aftaler skal ses som en samlet pakke og i forhold til den situation, BNFL ville have befundet sig i, hvis BE var gået konkurs, frem for som enkeltdele. I de rapporter, som de britiske myndigheder og BNFL har fremlagt, konkluderes det, at de endelige vilkår er bedre for BNFL end enhver form for insolvens.
(263)
Kommissionen konkluderer derfor for det første, at hvis BE var blevet insolvent, ville BNFL have befundet sig i en meget uvis og efter al sandsynlighed ugunstig situation.
(264)
BE's insolvens ville naturligvis ikke automatisk have ført til øjeblikkelig lukning af alle BE’s kernekraftværker og ville heller ikke fuldstændigt have fjernet behovet for nedlukning af nuværende kraftværker og forvaltning af brugt brændsel fra tidligere aktiviteter.
(265)
Hvis BE var blevet insolvent, ville BNFL efter Kommissionens mening have haft sværere ved at forhandle med BE’s efterfølger både om kraftværkernes drift og om nedlukning. Det ville have indebåret mange risici og stor uvished, og sådanne forhold bliver en privat investor nødt til at tage hensyn til, når han overvejer at genforhandle ordninger, navnlig med sin største kunde. BNFL's rådgivere undersøgte dette alternativ nøje, hvilket er en tydelig tilkendegivelse af, at BNFL tog rimeligt hensyn til disse forhold.
(266)
BNFL havde derfor absolut kommerciel interesse i at forsøge at sikre omstrukturering af BE med henblik på at opnå solvens.
(267)
Efter at være nået til denne indledende konklusion overvejede Kommissionen derefter de genforhandlede aftalers konsekvenser for BNFL’s indtægter, navnlig i forhold til kommentarer fra tredjeparter, for at tjekke, ud fra en mere mikroøkonomisk synsvinkel, om disse genforhandlede aftaler ville være blevet accepteret af en privat virksomhed i en lignende situation.
(268)
For så vidt angår forvaltning af brugt brændsel, skelnes der mellem forpligtelser vedrørende tidligere og fremtidige aktiviteter.
(269)
I henhold til omstruktureringsplanens foranstaltning A overtager den britiske regering alle disse forpligtelser vedrørende brugt brændsel fra tidligere aktiviteter fra BE (36).
(270)
Den gældende ordning for forvaltning af brugt brændsel fra fremtidige aktiviteter blev ændret. BNFL har fremlagt følgende tabel over den nye ordning for forvaltning af brugt brændsel, som viser, at BE skal betale BNFL efter et gradueret mønster. Kommissionen har tilføjet de data, der står med kursiv.
Tabel 7
Priser i forbindelse med den nye ordning for affaldsforvaltning
Faktisk elpris (38) i GBP/MWh i 2003-priser
Faktisk enheds(rabat)/tillæg i GBP/MWh i 2003-priser
(i forhold til de oprindelige aftaler)
Faktisk nettoenhedsbetaling for brugt brændsel i GBP/MWh i 2003-priser
Betaling i GBP/kgU (37)
14,8 og derunder
- 0,6
[…]
15
- 0,5
16
0
17
0,5
18
1
19
1,5
20
1,75
21 og derover
2,0
(271)
Det er vigtigt at være opmærksom på, at rabatter og tillæg i tabel 7 ses i forhold til den ordning for forvaltning af brugt brændsel, der forefandtes umiddelbart før omstruktureringen, frem for i forhold til tidligere ordninger. Det giver et korrekt udgangspunkt for analysen af BNFL's indrømmelser over for BE, for på den måde fremgår det, hvad BNFL ville have modtaget fra BE, hvis BE ikke havde fået problemer. Sammenlignes den nye ordning derimod med tidligere aftaler, f.eks. de oprindelige aftaler om el fra grundbelastningselværker, som den første anonyme tredjepart henviser til, er det ikke muligt at få et realistisk indtryk af BNFL’s indrømmelser under forhandlingerne om omstruktureringsplanen.
(272)
Som det fremgår af tabel 7 giver BNFL rabat til BE i forhold til forvaltningsordningen for brugt brændsel fra før omstruktureringen, hvis den faktiske pris for el ligger under strike-prisen på 16 GBP/MWh. Hvis elprisen ligger over strike-prisen, modtager BNFL et tillæg i forhold til beløbet under den oprindelige forvaltningsordning for brugt brændsel.
(273)
Som anført i betragtning 270 afhænger BNFL’s indtægter fra forvaltning og bortskaffelse af brugt brændsel fra fremtidige aktiviteter af engrospriserne for elektricitet i Det Forenede Kongerige. En sådan bestemmelse kan ikke i sig selv udlægges som ikke-kommerciel. Den er ret almindelig inden for sektoren, hvor aktørerne ønsker at dele de risici, der er forbundet med store potentielle prisudsving.
(274)
For at undersøge, om en privat virksomhed ville have accepteret disse priser, tjekkede Kommissionen, om niveauet, i betragtning af den forventede udvikling i elpriserne, ville have sat BNFL i stand til at dække sine undgåelige omkostninger. Med udsigten til at miste en så vigtig kunde, som BE er for BNFL, ville en privat virksomhed have været parat til at sænke sine priser til de omkostninger, den kunne undgå ved at standse forretningerne. Disse omkostninger er netop de undgåelige omkostninger.
(275)
Under den nye ordning for forvaltning af brugt brændsel får BNFL ejendomsretten til det brugte brændsel, når det leveres af BE. Det betyder, at BNFL skal sørge for affaldets endelige bortskaffelse, hvilket ikke var tilfældet under den tidligere ordning (39). Den nye ordning tillægger BNFL større byrder i forhold til tidligere, og derfor er det ikke tilstrækkeligt at sammenholde tidligere og nye beløb og på den baggrund konkludere, at BNFL dækker de undgåelige omkostninger, så snart brutto-elprisen ligger over […] GBP/MWh. På den anden side foreskriver den nye ordning for brugt brændsel ikke, hvordan BNFL skal behandle brugt brændsel, som den har ejendomsret til. BNFL kan eventuelt vælge at oparbejde det brugte brændsel, inden det bortskaffes endeligt.
(276)
Der er behov for endnu en analyse, og den skal foretages på grundlag af de faktiske undgåelige omkostninger, herunder udgifter til endelig bortskaffelse af brugt brændsel.
(277)
Kommissionen bad de britiske myndigheder om en nærmere redegørelse for disse omkostninger. I henhold til dokumentation fra de britiske myndigheder vil BNFL dække de undgåelige omkostninger, så snart elpriserne ligger over […] GBP/MWh-[…] GBP/MWh, afhængigt af risikoafdækning. Den beskedne forskel i forhold til de […] GBP/MWh i betragtning 275 skyldes hovedsageligt, at der allerede findes bassiner til langsigtet deponering på BNFL’s område, som på indeværende tidspunkt anvendes til deponering af brændsel forud for oparbejdning […].
(278)
Kommissionen har krydstjekket denne evaluering ved at sammenholde de undgåelige omkostninger, som de britiske myndigheder har beregnet, med beregninger fra en anden kilde.
(279)
Greenpeace har på sit netsted offentliggjort en rapport, som er udarbejdet af Gordon MacKerron fra National Economic Research Associates (40). I rapporten angives der en pris på 200 USD/kgU (110 GBP/kgU (41)) for midlertidig deponering af brugt brændsel og på 400 USD/kgU (220 GBP/kgU) for endelig deponering. Ifølge rapportens forfatter stammer tallene fra en amerikansk undersøgelse (42). Der er stor forskel på de amerikanske reaktortyper (hovedsageligt LWR) og BE’s. Endvidere fremgår det ikke klart af rapporten, hvorvidt de omkostninger, der henvises til, er undgåelige omkostninger, eller hvorvidt de omfatter faste udgifter, der falder uden for følgende analyses område. De afhænger også i høj grad af kalkulationsrenter, eftersom de fleste omkostninger i forbindelse med endelig bortskaffelse vil opstå langt ud i fremtiden. Kommissionen har dog brugt disse tal alligevel, for den anser tal offentliggjort af en tredjepart for at være en relevant kilde til krydstjekning af tallene fra de britiske myndigheder.
(280)
I henhold til de tal, der er anført i betragtning 279, ville BNFL kunne dække sine omkostninger ved en elpris på over […] GBP/MWh. Tallene skal nu sammenholdes med den forventede udvikling i elpriserne.
(281)
Denne sammenligning skal nødvendigvis tage udgangspunkt i den nuværende og i den fremtidige udvikling af elpriserne som forventet af BNFL, da der blev forhandlet om den nye ordning for BNFL og BE. BNFL vurderede værdien af sine indrømmelser til BE på dette potentielle grundlag.
(282)
I henhold til BNFL’s materiale forventedes priserne at blive liggende på 16-19 GBP/MWh på kort sigt for derefter at stige til højere og mere bæredygtige værdier.
(283)
BNFL vurderede planens endelige vilkår på baggrund af fire scenarier. Kun i det værste tilfælde lå elpriserne konstant under 17 GBP/MWh og nåede kun op på 16,5 GBP/MWh på mellemlang sigt. I de tre øvrige tilfælde regnede man med, at priserne ville nå op på ca. 18 GBP/MWh allerede i 2007 for derefter at stige gradvist til ca. 19,5-23 GBP/MWh.
(284)
BNFL vurderede derfor genforhandlingen af sin ordning med BE på baggrund af prognoser for prisudviklingen, som viste, at selv i værste fald ville priserne sætte virksomheden i stand til at dække de undgåelige omkostninger, som vurderet internt, og at priserne i alle andre tilfælde ville sætte virksomheden i stand til at dække de undgåelige omkostninger, som vurderet af Gordon MacKerron.
(285)
Udviklingen i elpriserne viste sig i sidste ende at overgå selv den mest optimistiske af de fire scenarier, som BNFL benyttede. Forskellige prisindberetningsbureauer har rapporteret om kortsigtede vinterpriser for el fra grundbelastningselværker på over 20 GBP/MWh, med priser på helt op til 27 GBP/MWh (43). De samme bureauer har rapporteret om sommerpriser på ca. 20 GBP/MWh. De scenarier, BNFL benyttede, var derfor generelt ret pessimistiske.
(286)
Det kan derfor konkluderes, at BNFL forventede at kunne dække de undgåelige omkostninger under den nye ordning, selv om virksomheden skulle bære omkostningerne i forbindelse med den endelige bortskaffelse af brugt brændsel.
(287)
Analysen af den nye forsyningsordning for brændsel, der er meget enklere, fordi den omfatter et variabelt beløb, der ikke er knyttet til elprisen, viser, at BNFL under alle omstændigheder vil dække de undgåelige omkostninger ved brændselsforsyning.
(288)
Ved en nærmere undersøgelse af de undgåelige omkostninger er der derfor intet, der tyder på, at BNFL ikke handlede på kommercielle vilkår. Med den faktiske udvikling i elpriserne ser det tværtimod ud til, at BNFL sandsynligvis vil forbedre sin stilling i forhold til tidligere, samtidig med at virksomheden har optrådt så fleksibelt, at dens største kunde kunne blive på markedet.
(289)
Efter at have gennemgået genforhandlingen ud fra en mikroøkonomisk synsvinkel undersøgte Kommissionen, om BNFL blev behandlet på ligefod med BE’s private kreditorer. På dette andet trin undersøgte Kommissionen, om BNFL's indrømmelser kan sidestilles med private kreditorers.
(290)
Af det materiale, som Det Forenede Kongerige og BNFL har forelagt, fremgår det, at:
a)
selv om BNFL fastlagde vilkårene med BE, før BE havde forhandlet med hver af de større kreditorer om individuelle vilkår, krævede BNFL, at der skulle indføjes en bestemmelse om tilbagetrækning af de foreslåede indrømmelser, hvis andre større kreditorer fik tilbudt bedre vilkår end BNFL
b)
under hele forhandlingsprocessen kontrollerede BNFL konstant, om andre private BE-kreditorer blev anmodet om at bidrage på samme måde som BNFL
c)
en detaljeret kvantificeret sammenholdelse af kreditorernes fordringer og kompromiserne i den endeligt vedtagne omstruktureringspakke viser, at BNFL gav afkald på færre udestående fordringer end de øvrige kreditorer. I den forbindelse skal det også bemærkes, at BNFL ikke havde sikkerhed for sin gæld i BE’s aktiver.
(291)
Derfor konkluderer Kommissionen, at BNFL blev behandlet på ligefod med de private kreditorer. Det viser også, at BNFL ikke optrådte anderledes end de private kreditorer under forhandlingerne om omstruktureringsplanen.
(292)
Kommissionen anser ovenstående konklusion for at være et tilstrækkeligt bevis for, at BNFL handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip, og at foranstaltning B derfor ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(293)
Endvidere mener Kommissionen ikke, at der i dette tilfælde overhovedet er noget, som tyder på, at BNFL’s handlemåde kan tilregnes staten. EF-Domstolen minder i Stardust-dommen (44) om betingelsen for tilregnelse. Som Domstolen statuerede, kan en foranstaltning ikke automatisk betragtes som statsstøtte, udelukkende fordi den blev truffet af en offentlig virksomhed. Det er ikke tilstrækkeligt, at det organ, der yder støtte, er en offentlig virksomhed som defineret i artikel 2, stk. 1, litra b), i Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (45). Den omstændighed, at de offentlige myndigheder kan øve afgørende indflydelse, enten direkte eller indirekte, er ikke bevis for, at de rent faktisk øvede en sådan indflydelse i et givet tilfælde. Som generaladvokat Jacobs forklarer i sit forslag til afgørelse i Stardust-sagen (46), så kan det fra sagens kendsgerninger og de omstændigheder, hvorunder foranstaltningerne blev truffet, udledes, om en offentlig virksomheds støtteforanstaltning kan tilregnes staten. Generaladvokaten opstiller en række kendsgerninger og omstændigheder, som kunne tages i betragtning efter hans opfattelse, bl.a. bevis for, at foranstaltningen blev truffet efter tilskyndelse fra staten, foranstaltningens omfang og karakter, graden af den kontrol, som staten har over den pågældende offentlige virksomhed og en general praksis med at bruge den pågældende virksomhed til andet end kommercielle formål eller med at øve indflydelse på dens beslutninger.
(294)
På grundlag af materiale fra den britiske regering og tredjeparter har Kommissionen undersøgt, om foranstaltning B (og foranstaltning C) kan tilregnes staten. Kommissionen har taget hensyn til, at BNFL, længe før BE’s finansielle problemer blev offentliggjort, og længe før den britiske regering gav meddelelse om sin rolle i en eventuel omstrukturering med henblik på at opnå solvens, havde besluttet, at det var i virksomhedens interesse at gøre indrømmelser for at sikre BE’s fortsatte solvens. Det kronologiske forløb tyder ikke på, at genforhandlingen fandt sted efter tilskyndelse fra staten. BNFL accepterede nemlig først at deltage i omstruktureringsplanen, efter at den britiske regering havde givet meddelelse om sin medvirken, og det kan ses som bevis for, at BNFL ikke var parat til at redde BE for enhver pris og foretrak at vente på statens indgreb ligesom alle de øvrige kreditorer.
(295)
Kommissionen har også taget højde for den tillidspligt, som BNFL’s bestyrelse ifølge britisk lovgivning har til at handle i BNFL’s bedste kommercielle interesse for at maksimere værdi og minimere finansiel eksponering på grundlag af de informationer, den har til rådighed på det relevante tidspunkt. Det underbygges af relevante uddrag af bestyrelsesmødereferater, som Kommissionen har adgang til.
(296)
På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at foranstaltning B ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(297)
Foranstaltning C omfatter standstill-aftaler med BNFL og en række større kreditorer om beløb forfaldet til betaling i en periode, der begynder den 14. februar 2003 og tidligst ophører den 30. september 2004. I modsætning til andre kreditorer får BNFL ikke renter i standstill-perioden.
(298)
På grundlag af de forhåndenværende informationer har Kommissionen kunnet konstatere, at i de rapporter, som blev udarbejdet, da BNFL forhandlede med BE, når BNFL’s finansielle rådgivere til den konklusion, at BNFL inden for sin andel af omstruktureringspakken ikke sammenlagt har gjort flere indrømmelser end andre kreditorer. Det underbygges ved en sammenligning af de enkelte kreditorers bidrag. Som anført i betragtning 290 har BNFL ikke sikkerhed i BE’s aktiver.
(299)
Endvidere konkluderer Kommissionen, at et tilsagn om ikke at kræve renter med henblik på at bevare den aftalte mulighed for omstrukturering med henblik på at opnå solvens er i overensstemmelse med den adfærd, der kan forventes af en privat kreditor, som tilstræber at sikre den bedst mulige kommercielle løsning. Som det fremgår af den analyse, som BNFL’s finansielle og juridiske rådgivere foretog, ville et krav om genforhandling af standstill-vilkårene have udgjort en risiko for samtlige aftaler med BE og navnlig for BE's solvens. Der ville have været tale om en alvor risiko, for krav om renter ville have fået BE til at blive insolvent, og BNFL fandt, at det ikke ville være i virksomhedens interesse. Ved at give afkald på disse renter optrådte BNFL på samme måde som en privat kreditor, der ønsker at sikre den størst mulige indtjening.
(300)
Endelig kunne Kommissionen ikke konkludere, at den del af foranstaltning C, der involverer BNFL, kan tilregnes staten, og begrundelsen herfor er at finde i vurderingen af foranstaltning B i betragtning 256 til 296.
(301)
Kommissionen er følgelig kommet til den konklusion, at foranstaltning C ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
3. Forenelighedsvurdering i henhold til EF-traktaten
(302)
EF-traktatens artikel 87, stk. 1, omhandler det generelle princip om forbud mod statsstøtte i Fællesskabet.
(303)
EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, omhandler undtagelser fra det generelle princip om uforenelighed, som er beskrevet i artikel 87, stk. 1.
(304)
EF-traktatens undtagelsesbestemmelser i artikel 87, stk. 2, finder ikke anvendelse i dette tilfælde, for støtteforanstaltningerne er ikke af social karakter og til enkelte forbrugere, de har ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, og det er ikke støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, der er påvirket af Tysklands deling.
(305)
Der findes flere undtagelsesbestemmelser i EF-traktatens artikel 87, stk. 3. Undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 3, litra a), b) og d), finder ikke anvendelse i dette tilfælde, for støtten tjener ikke til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker alvorlig underbeskæftigelse, den tjener heller ikke til fremme af virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, og endelig tjener den ikke til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven.
(306)
Derfor er det kun undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), der kan finde anvendelse. I henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), kan der ydes statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.
(307)
I rammebestemmelserne forklarer Kommissionen nærmere, under hvilke forudsætninger den i tilfælde som dette kan foretage en positiv vurdering i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c).
(308)
I beslutningen om at indlede proceduren sætter Kommissionen flere gange spørgsmålstegn ved, om omstruktureringsplanen er i overensstemmelse med rammebestemmelserne. Disse betænkeligheder er beskrevet i afsnit II.3. Herefter følger Kommissionens vurdering af de enkelte spørgsmål og dens endelige konklusioner.
a) Vedrørende genetableringen af BE’s rentabilitet
(309)
Tildeling af omstruktureringsstøtte forudsætter, at der foreligger en realistisk, sammenhængende og vidtrækkende omstruktureringsplan, som kan genetablere virksomhedens rentabilitet på lang sigt inden for en rimelig tidsramme og på grundlag af realistiske forventninger. I henhold til punkt 32 i rammebestemmelserne skal forbedringen af rentabiliteten først og fremmest opnås ved de interne foranstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen, og kan baseres på eksterne faktorer, f.eks. pris- og efterspørgselsudsving, som virksomheden ikke har indflydelse på, hvis de anførte markedsforventninger er generelt anerkendte.
(310)
I henhold til punkt 33 i rammebestemmelserne skal medlemsstaten indgive en omstruktureringsplan, hvor den beskriver de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, og gør sig overvejelser omkring forskellige scenarier, som er baseret på optimistiske, pessimistiske og neutrale forventninger. I rammebestemmelsernes punkt 34 hedder det endvidere, at omstruktureringsplanen skal bevirke, at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansielle omkostninger. Den omstrukturerede virksomhed bør have så stor en forrentning af kapitalen, at den kan klare sig uden støtte i en markedsøkonomi.
(311)
I beslutningen om at indlede proceduren satte Kommissionen flere spørgsmålstegn ved genoprettelsen af BE's rentabilitet. Tvivlen var grundet i to forhold. For det første så visse aspekter ved foranstaltning A og B ud til at være af ubegrænset varighed, og det rejste tvivl om, hvorvidt omstruktureringsplanen ville gøre BE konkurrencedygtig igen inden for en rimelig frist. For det andet virkede det som om, at omstruktureringsplanen ikke omfattede tilstrækkeligt mange interne foranstaltninger i BE.
(312)
Kommissionen havde navnlig sin tvivl om foranstaltning A og B. På grund af foranstaltning A’s lange varighed og foranstaltning B’s varighed på ubestemt tid spekulerede Kommissionen på, om omstruktureringsstøtten til BE ikke var tildelt i form af et løbende tilskud, hvilket ville være i strid med de krav, der stilles i rammebestemmelserne. Tredjeparter som f.eks. Drax havde de samme betænkeligheder.
(313)
Med hensyn til foranstaltning B nåede Kommissionen til den konklusion, at foranstaltningen ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Derfor er spørgsmålet om foranstaltning B’s varighed på ubestemt tid ikke længere relevant.
(314)
Med hensyn til foranstaltning A var Kommissionen betænkelig ved, at der kunne opstå omkostninger til kernekraftværkernes nedlukning indtil 2086, og at finansieringen af omkostningerne i forbindelse med forvaltningen af brugt PWR-brændsel fra BE’s Sizewell B-reaktor også var tidsubegrænset.
(315)
Med hensyn til omkostningerne ved nedlukning konstaterer Kommissionen, at disse omkostninger er fremtidige, men vedrører kernekraftværker, som blev opført for år tilbage. Kommissionen godtager Det Forenede Kongeriges argument, at det ikke er muligt at bestemme omkostningerne i forbindelse med nedlukning præcist, fordi der ikke findes fortilfælde for AGR-værker, og at nedlukning vil ske langt ud i fremtiden, når der eventuelt er sket en udvikling på det teknologiske område. Endvidere anfører den britiske regering, at omkostningerne ved nedlukning allerede stort set er fastlagt, og at eventuelle større stigninger i forpligtelserne på grund af ændringer i driftsprocedurerne, som man vælger at foretage til BE’s økonomiske fordel, eller overtrædelse af minimumspræstationsnormer, skal dækkes af BE. Endvidere er det vigtigt at huske på bestemmelsen om statsintervention i tilfælde af utilstrækkelig finansiering gennem NLF.
(316)
På grund af kernekraftindustriens særlige karakter, som ikke tillader håndtering af radioaktivt materiale, før strålingsstyrken har nået sikrere niveauer, og den nødvendige tidshorisont for finansiering af nedlukningsforpligtelserne konkluderer Kommissionen, at den del af foranstaltning A, som vedrører disse forpligtelser, ikke kan betegnes som løbende tilskud til BE, eftersom de er defineret og vedrører omkostninger, som der allerede er taget højde for. Der er nemlig afsat midler til dækning af disse omkostninger på BE’s balance. Kommissionen konkluderer også, at det sene tidspunkt for udbetaling af støtte til dækning af disse omkostninger ikke kan betragtes som en udskydelse af rentabilitetens genoprettelse til fremtiden.
(317)
Med hensyn til statens finansiering af forvaltningen af PWR-brændsel, som er påfyldt Sizewell B, skal Kommissionen minde om, at BE vil bidrage med 150 GBP/kgU til NLF for PWR-brændsel, som påfyldes Sizewell B-reaktoren efter omstruktureringens ikrafttrædelsesdato.
(318)
Dette beløb er uden tvivl lavere end de samlede omkostninger ved forvaltning af brugt PWR-brændsel, endelig bortskaffelse inklusive. BE anslog selv de samlede omkostninger til 240 GBP/kgU i regnskabet for 2001/2002. Den omstændighed, at kun en del af disse omkostninger dækkes af BE’s betalinger til NLF, bekræfter, at NLF-bidraget til forvaltningen af dette brændsel omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(319)
For at kunne afgøre, om denne støtte er tidsubegrænset, er Kommissionen nødt til at fordele de samlede omkostninger på undgåelige og uundgåelige omkostninger.
(320)
Uundgåelige omkostninger er irreversible. Det er derfor økonomisk rationelt for en virksomhed at fortsætte driften, så længe den kan dække de undgåelige omkostninger, således at så mange irreversible omkostninger som muligt kan tilbagebetales. Støtte til dækning af uundgåelige omkostninger er således klart til modtagervirksomhedens fordel, for støtten flytter breakeven-punktet. For virksomheder med problemer sigter støtten netop mod at hjælpe dem med at genoprette rentabiliteten hurtigere. Men da virksomheden under alle omstændigheder vil fortsætte, så snart de undgåelige omkostninger er dækket, holder støtte til uundgåelige omkostninger ikke virksomheden kunstigt i live. Denne form for støtte er derfor ikke tidsubegrænset.
(321)
Støtte til dækning af undgåelige, navnlig variable omkostninger, har derimod til formål at holde liv i en virksomhed uden fremtidig økonomisk eksistensberettigelse. Denne form for støtte er tidsubegrænset, for den kan kun sikre virksomhedens rentabilitet, hvis den ikke er begrænset i tid.
(322)
De britiske myndigheder har anført, at ca. […] GBP/kgU af de omkostninger på 240 GBP/kgU, der er omtalt i betragtning 318, er undgåelige omkostninger. De fleste af de resterende omkostninger er uundgåelige udgifter til opførelsen af det endelige depot for både tidligere og fremtidigt PWR-affald på Sizewell B-området. Depotet skal efter planen være til rådighed i slutningen af dette århundrede. I betragtning af kalkulationseffekten er omkostningerne derfor ret lave i forhold til omkostningerne i andre lande.
(323)
Tallene fra Gordon MacKerrons rapport, som er omtalt i fodnote 38, kan ikke anvendes til at krydstjekke dette skøn, for det fremgår ikke, i hvilket omfang tallene omfatter uundgåelige omkostninger.
(324)
Til krydstjekning af de britiske myndigheders evaluering har Kommissionen anvendt offentligt tilgængelige oplysninger om det finske kerneprogram, som er et af de mest gennemsigtige programmer i verden. Ligesom Sizewells affald vil affaldet fra de finske kernereaktorer ikke blive oparbejdet, før det bortskaffes endeligt. Den finske virksomhed, som skal sørge for bortskaffelsen, anslår omkostningerne i forbindelse med forvaltningen af finsk affald til EUR 325/kgU (217 GBP/kgU (47)), hvoraf 217 EUR/kgU (145 GBP/kgU) er undgåelige omkostninger (48).
(325)
Kommissionen konstaterer, at disse tal ligner de britiske myndigheders. Kommissionen mener, at de bekræfter, at 150 GBP/kgU er nok til at dække undgåelige omkostninger ved forvaltning af brugt brændsel og en del af de uundgåelige omkostninger i den forbindelse.
(326)
Kommissionen konkluderer derfor, at omstruktureringsplanen ikke omfatter tidsubegrænset støtte til BE, og at varigheden er i overensstemmelse med rammebestemmelserne i betragtning af nuklearindustriens særlige karakteristika og Det Forenede Kongeriges forpligtelser i henhold til Euratom-traktaten (49).
(327)
Kommissionen konstaterer, at den britiske regering har indgivet en detaljeret plan med en markedsundersøgelse og scenarier, som afspejler optimistiske, pessimistiske og neutrale forventninger, i overensstemmelse med punkt 33 i rammebestemmelserne. Endvidere har de indsendt en detaljeret likviditetsanalyse opdateret i juli 2004.
(328)
Planen indeholder en nærmere beskrivelse af baggrunden for BE's problemer og af de foranstaltninger, der er eller vil blive truffet for at løse dem, således som det allerede er kort beskrevet i afsnit II.2.c). I henhold til omstruktureringsplanen skal der gennemføres en ny handelsstrategi (foranstaltning E) i et forsøg på at løse problemet med BE’s mangelfulde risikoafdækning. Ved at sikre øget salg af produkter til fast pris på mellemlang sigt stiler BE mod at reducere likviditetsudsvingene og styrke rentabiliteten på lang sigt. BE ønsker også at mindske sin eksponering for engrospriserne i Det Forenede Kongerige, samtidig med at den holder vejen til markedet åben gennem en blanding af aftalevilkår, adgang til fleksibel produktion via Eggborough og direkte salg til navnlig industri- og erhvervskunder. Foranstaltning A og B sigter mod at løse problemet med den forholdsvis høje andel af uundgåelige omkostninger, BE har som nuklear virksomhed, dels ved at befri BE for en del af de tidligere nukleare forpligtelser, herunder forpligtelser i relation til brugt brændsel og omkostninger ved nedlukning, dels ved at reducere BE’s omkostninger i forbindelse med fremtidige front end- og back end-aftaler om brændsel med BNFL. Endvidere omhandler planen genforhandling af tre out-of-money købsaftaler og salg af BE’s nordamerikanske aktiver, hvilket skulle medvirke til at løse BE’s problem med høje kortsigtede uundgåelige omkostninger i form af finansieringsudgifter. Med hensyn til den tredje årsag til BE's problemer, nemlig væsentlige uforudsete udfald, har BE defineret en plan, PIP, som skal gøre BE’s kernekraftværker mere driftssikre. I henhold til PIP skal der navnlig investeres mere i kapital og personale med henblik på at forbedre værkernes vedligeholdelse og kapacitet. Endvidere er et af de svage punkter, der behandles, den situation, hvor BE’s værker ikke får større kapacitet. I den situation ville BE fortsat være likviditetsskabende.
(329)
I henhold til finansielle overslag fra den britiske regering ville rentabiliteten blive genoprettet inden for et rimeligt tidsrum, eftersom BE ville være likviditetsskabende fra 2004 og have positive årlige cash flows fra driften fra 2005.
(330)
På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at omstruktureringsplanen vedrører de problemer, der ligger til grund for BE's vanskeligheder, og er baseret på realistiske forventninger i overensstemmelse med rammebestemmelserne, navnlig i betragtning af udviklingen i elpriserne og PIP's gennemførelse.
(331)
I sin beslutning om at indlede proceduren satte Kommissionen spørgsmålstegn ved, om genoprettelsen af rentabiliteten hovedsageligt kunne tilskrives interne foranstaltninger. Kommissionen var navnlig i tvivl om, hvorvidt BE's besparelser som følge af disse foranstaltninger kun skyldtes indrømmelser fra kreditorer og leverandører og ikke nogen form for rationalisering af BE’s aktiviteter.
(332)
Efter at proceduren var indledt, fremsatte Drax kommentarer til dette spørgsmål. Drax er af den opfattelse, at BE's omstrukturering ikke er en egentlig omstrukturering, eftersom den ikke bunder i interne foranstaltninger og giver BE sikkerhed for, at virksomheden aldrig vil få lov til at gå konkurs. Endvidere tilføjer Drax, at der er en vis usikkerhed omkring BE's bidrag til omstruktureringen, og at det ville have været en bedre løsning at lukke nogle kernekraftværker. Greenpeace er enig heri. Det Forenede Kongerige protesterer og svarede, at pakken er underlagt regeringens godkendelse af BE’s udsigter til rentabilitet. Den britiske regering fremførte også, at ifølge rammebestemmelserne skal der være ligevægt mellem statens bidrag, private bidrag og virksomhedens eget bidrag, hvilket dog ikke er ensbetydende med, at virksomheden skal kunne vende udviklingen uden indgreb fra statens side.
(333)
Kommissionen medgiver, at omstruktureringen ikke kun skal være baseret på interne foranstaltninger, men også kan omfatte foranstaltninger, som træffes af staten og private parter, f.eks. kreditorer og leverandører. Kommissionen konstaterer, at BE allerede har gennemført følgende foranstaltninger: virksomheden har afhændet sine nordamerikanske aktiver (foranstaltning F) og […]. I kommerciel sammenhæng noterer Kommissionen sig, at BE i overensstemmelse med sin nye handelsstrategi (foranstaltning G) har øget antallet af faste aftaler på mellemlang sigt for at afhjælpe sin mangelfulde risikoafdækning. Endvidere er BE ikke frigjort fra sine nukleare forpligtelser og vil bidrage til finansieringen af NLF.
(334)
Som det vil fremgå af afsnit VI.3.c)v) tager Kommissionen også hensyn til, at lukning af et eller flere af BE's kernekraftværker ikke er en mulighed, og at afhændelse af Eggborough ville mindske BE’s udsigter til at genoprette rentabiliteten og være et urimeligt tiltag i denne sammenhæng.
(335)
I betragtning af BE’s hidtidige og fremtidige foranstaltninger og det forhold, at omstruktureringsplanen omhandler de spørgsmål, som er kilden til BE's vanskeligheder, må Kommissionen konkludere, at kravet i rammebestemmelsernes punkt 32 er opfyldt.
(336)
Nogle tredjeparter har navnlig sat spørgsmålstegn ved udsigterne til genoprettelse af Dungeness B's rentabilitet. Dungeness B er BE’s ældste kernekraftværk.
(337)
Powergen, som var den tredjepart, der gav det bedste belæg for sine argumenter, baserede sin analyse af Dungeness B’s situation på en gennemgang af kraftværkets omkostningsstruktur, som oprindeligt indgivet af de britiske myndigheder og beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren.
(338)
Ifølge Powergen er Dungeness B et meget ineffektivt kraftværk. Historiske tal viser, at belastningsfaktoren er lille. Powergen anslår den til 46 %. Med en sådan belastningsfaktor kan kraftværket producere ca. 4,5 TWh pr. år. Ifølge Powergen vil det koste ca. 73,8 mio. GBP at producere en sådan mængde elektricitet, når der udelukkende tages hensyn til undgåelige omkostninger. Powergen konkluderer, at Dungeness B’s undgåelige omkostninger svarer til ca. 16,4 GBP/MWh, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger på 16 GBP/MWh (50).
(339)
De britiske myndigheder gav i deres bemærkninger til Powergens analyse udtryk for deres eget syn på Powergens modanalyse af Dungeness B’s rentabilitet. I henhold til de britiske myndigheder er der to fejl i Powergens analyse. For det første ansætter Powergen værkets samlede omkostninger for lavt. Ifølge BE’s data er Dungeness B's faktiske omkostninger højere, end Powergen havde antaget, navnlig drifts- og vedligeholdelsesomkostningerne. På den måde øges Dungeness B’s omkostninger pr. MWh.
(340)
De britiske myndigheder mener derimod, at Dungeness B’s effektivitet er blevet væsentligt bedre i de senere år. De hævder, at når historiske data viser en forbedring, bør man ikke gå ud fra, at effektiviteten fremover vil være som i de værste år, men snarere som i de senere år. Kraftværkets belastningsfaktor vil således stige til 61 %. På de måde reduceres Dungeness B’s omkostninger pr. MWh.
(341)
De britiske myndigheder har under hensyn til de to forhold i betragtning 339 og 340 beregnet Dungeness B’s undgåelige omkostninger til ca. […] GBP/MWh, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger på […] GBP/MWh.
(342)
Kommissionen har undersøgt Dungeness B’s undgåelige omkostninger under hensyn til forskellige prognoser, som er afhængige af, hvilke overslag over de samlede omkostninger og belastningsfaktoren, der er korrekte. Den er nået frem til følgende matrix:
Tabel 8
Dungeness B’s undgåelige omkostninger pr. MWh med en engrospris for el fra grundbelastningselværker på 16 GBP/MWh
De britiske myndigheders produktionsprognose
Powergen’s produktionsprognose
De britiske myndigheders omkostningsprognose
[…]
[…]
Powergen’s omkostningsprognose
[…]
16,4 GBP/MWh
(343)
Stigninger i elprisen, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker fjerner sig fra 16/MWh, kommer både BE og BNFL til gode, og Kommissionen har regnet sig frem til, hvor høj strike-prisen skal være, for at Dungeness B kan dække sine undgåelige omkostninger under de forskellige forhold:
Tabel 9
Hvor høj engrosprisen for el fra grundbelastningselværker skal være, for at Dungeness B kan dække sine undgåelige omkostninger
De britiske myndigheders produktionsprognose
Powergen’s produktionsprognose
De britiske myndigheders omkostningsprognose
[…]
[…]
Powergen’s omkostningsprognose
[…]
16,8 GBP/MWh
(344)
Så snart engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger over ca. […] GBP/MWh, kan Dungeness B, som det fremgår af tabel 9, i alle undtagen de værste tilfælde dække sine undgåelige omkostninger og er derfor ikke tabsgivende. Strike-prisen svarer til engrosprisen for el fra grundbelastningselværker, som nu ifølge betragtning 282-285 af og til skulle ligge et godt stykke over 20 GBP/MWh, og som man under alle omstændigheder altid har forventet ville ligge på 16-19 GBP/MWh, selv i det korte tidsrum, Dungeness B fortsat er i drift. Endvidere konstaterer Kommissionen, at med de nuværende elpriser vil Dungeness B være i stand til at dække sine undgåelige omkostninger selv under de værst tænkelige omstændigheder.
(345)
Kommissionen anser derfor Dungeness B for at være et rentabelt aktiv.
b) Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt støtten er begrænset til et minimum
(346)
I beslutningen om at indlede proceduren stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om støtten var begrænset til et minimum, for det var ikke fastlagt, i hvilket omfang foranstaltning B, C og G var statsstøtte, og det nøjagtige støttebeløb under foranstaltning A var ikke fastsat.
(347)
Kommissionen minder om afsnit VI.2.a) og VI.2.b), hvor den konkluderede, at foranstaltning B, C og G ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk.1. Støttepakken er derfor begrænset til foranstaltning A.
(348)
Foranstaltning A omfatter statsstøtte, som skal opfylde tre former for forpligtelser: forvaltning af brugt brændsel fra tidligere aktiviteter, forvaltning af forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og nedlukning af kernekraftværker. På det tidspunkt, proceduren blev indledt, fremstod forpligtelserne i forbindelse med hver af de tre kategorier, og dermed den tilknyttede statsstøtte, kun som skøn uden loft.
(349)
Forpligtelser i tilknytning til forvaltning af brugt brændsel udgør størstedelen af de samlede forpligtelser. De består af betaling til BNFL for forvaltningstjenesteydelser i forbindelse med brændsel påfyldt BE’s reaktorer forud for omstruktureringsplanens ikrafttrædelsesdato. Disse serviceydelser indgår allerede i en aftale, og det beløb, BE skylder BNFL i den forbindelse, er i de fleste tilfælde nøje fastlagt.
(350)
Kommissionen mener alligevel, der bør sættes loft over, hvor stor en del af disse forpligtelser den britiske regering kan finansiere. De britiske myndigheder har derfor accepteret at ændre deres oprindelige skøn for disse forpligtelser, dvs. 2 185 000 000 GBP (51), til et loft over den støtte, der kan ydes til dækning af sådanne forpligtelser.
(351)
Det er derimod vanskeligt at sætte et nøjagtigt tal på de forpligtelser, der er forbundet med nedlukning af kernekraftværker og forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om.
(352)
Nedlukning af kernekraftværker er en meget speciel opgave. Der er kun ganske få erfaringer i hele verden med fuldstændigt afsluttet arbejde inden for dette område (52). Ifølge eksperter kan sådanne omkostninger beløbe sig til 15 % af de samlede investeringsomkostninger eller mere (53), eller til 50 % af den nukleare del af investeringen (54). Selv om sådanne skøn skulle vise sig at være fuldstændigt konsekvente og nøjagtige, skal der foretages en præcis beregning af de oprindelige investeringsomkostninger i et givet kraftværk for at opstille et skøn over nedlukningsomkostningerne, hvilket navnlig ville være vanskeligt for ældre kraftværker som BE’s, hvor optegnelserne over tidligere omkostninger er meget upræcise.
(353)
Endvidere er de fleste af BE’s værker AGR-værker, som ikke blot adskiller sig fra værker i andre lande, men også i et vist omfang fra hinanden. Man kan derfor ikke forvente at kunne bygge på erfaringer enten fra andre lande eller fra Det Forenede Kongerige i et forsøg på at opstille et mere præcist skøn over omkostningerne ved nedlukning af BE's reaktorer.
(354)
Det er i sagens natur også vanskeligt at bestemme forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om. De vedrører hovedsageligt endelig bortskaffelse af brugt brændsel. Som det fremgår af erfaringerne fra Nirex Intermediate Level Waste-depotet, er det fortsat uvist, hvordan brugt nukleart brændsel skal endeligt bortskaffes i Det Forenede Kongerige. Erfaringer fra andre lande har også vist, at det kan være både en teknisk og en politisk udfordring at finde steder, hvor visse typer affald kan deponeres. Det er meget vanskeligt at bestemme omkostningerne ved en aktivitet tilstrækkeligt præcist, når der foreligger så få oplysninger om, hvordan aktiviteten skal gennemføres. Oplysninger fra de britiske myndigheder viser endvidere, at der kan være meget stor forskel på skøn over omkostninger til deponering fra institutioner i andre medlemsstater.
(355)
Derfor mener Kommissionen, at forsøg på at fastsætte de maksimale omkostninger ved nedlukning og afvikling af forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om, nødvendigvis må have en stor fejlmargin. Der er alvorlig risiko for at overvurdere omkostningerne.
(356)
I dette tilfælde mener Kommissionen derfor, at sættes der en høj uvis og sandsynligvis overvurderet værdi som loft for støtten, så svarer det faktisk til at tilsidesætte kravet om minimumsstøtte, for usikkerhedsmarginer kan nemlig åbne mulighed for unødvendig støtte, når de ikke holder stik.
(357)
Skal man sikre, at minimumsprincippet overholdes, ville det være meget bedre at undlade at forsøge at beregne et loft for støtten og i stedet indføre en ordning, som sigter mod at begrænse fremtidige udgifter til et minimum.
(358)
De britiske myndigheder har således besluttet at indføre en række mekanismer med henblik herpå:
a)
Det defineres præcist, hvilke kategorier af forpligtelser, staten kan overtage omkostningerne for.
b)
De britiske myndigheder overvåger disse omkostninger nøje, både forudgående og efterfølgende, via Nuclear Decommissioning Agency (NDA).
c)
NDA giver nedlukningen i udbud, hvilket sikrer, at omkostningerne holdes på markedsniveau.
d)
NDA's egne aktiviteter vil i sidste ende blive kontrolleret af det britiske handels- og industriministerium og af rigsrevisionen.
e)
For at styrke Kommissionens kontrol med udgifterne yderligere, vil det oprindelige samlede skøn over begge forpligtelser (dvs. 1 629 000 000 GBP (55)) blive anvendt som tærskel. Hvis de kumulerede udgifter i forbindelse med de to forpligtelser overstiger tærsklen, modtager Kommissionen en supplerende rapport både om betalinger til dækning af omkostningsforpligtelser og om foranstaltninger til minimering af disse omkostninger. Rapporten baseres på analyser foretaget af uafhængige regnskabseksperter.
(359)
Det er muligt, at enkelte, meget begrænsede beløb, som BE skylder BNFL i forbindelse med forpligtelser vedrørende brugt brændsel, kommer til at overstige det oprindelige skøn. Det vil navnlig være tilfældet, når enkelte brugte brændselselementer ikke svarer til specifikationerne og kræver særlig behandling. I så fald giver de nuværende aftaleordninger mellem BE og BNFL mulighed for at hæve den almindelige pris for forvaltning af brugt brændsel. Hvis det sker, modregnes de beløb, som staten skal betale på BE’s vegne for at indfri de forpligtelser, der overstiger det oprindelige skøn, i ovennævnte tærskel på 1 629 000 000 GBP, uden at tærsklen ændres.
(360)
Kommissionen mener, at beløbene i betragtning 350 og 358 bør beregnes ved brug af Kommissionens almindelige referencesats. I betragtning af tidsperiodens længde bør referencesatsen dog justeres hver femte år (56).
(361)
Det er vigtigt at bemærke, at det loft og den tærskel, der omtales i betragtning 350 og 358, gælder for alle udgifter til indfrielse af forpligtelser, uanset om de finansieres af NLF eller staten. Det er ensbetydende med, at loft- og tærskelmekanismen automatisk tager hensyn til de midler, der er til rådighed i fonden.
(362)
Endelig indebærer omstruktureringspakken også fritagelse for skat af den stigning i BE-kraftværkernes bogførte værdi, som skyldes, at en del af de tilknyttede forpligtelser indfries af den britiske regering. Da disse forpligtelser plejede at blive opført i BE’s regnskaber, får muligheden for delvis indfrielse ved den britiske regerings mellemkomst deres værdi til at stige med et beløb svarende til højst den værdi, den britiske regering tegner sig for.
(363)
I henhold til Det Forenede Kongeriges almindelige regnskabs- og finansieringsregler skal stigningen beskattes. Den fritagelse, regeringen indrømmer, kan derfor blive til konkurrencemæssig fordel for BE, som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Eventuel beskatning ville dog forringe BE’s muligheder for at indfri forpligtelserne på egen hånd, hvilket til gengæld ville øge den britiske regerings faktiske forpligtelser. Skattefritagelsens statsstøtteelement kan derfor helt eller delvist blive udlignet af en stigning i den endelige finansiering af de forpligtelser, regeringen skal indfri. Det egentlige statsstøtteelement i skattefritagelsen svarer kun til den del af fritagelsen, som ikke udlignes af en stigning i de beløb, som den britiske regering skal betale for at opfylde sit løfte om at indfri de nukleare forpligtelser.
(364)
Stigningen i kraftværkernes værdi er kun fiktiv, for forpligtelserne vil bestå, indtil den britiske regering anmodes om at gribe ind, og i det omfang det rent faktisk kan lade sig gøre, og skal i videst muligt omfang indfries af NLF, som BE bidrager til. Hvis regeringen havde betalt for manglende finansiering af forpligtelser på anden måde eller på et andet tidspunkt, f.eks. gennem ad hoc tilskud, da forpligtelserne opstod, ville der måske ikke have været behov for skattefritagelse.
(365)
Kommissionen anser derfor ikke skattefritagelsens statsstøtteelement for at være andet og mere, end hvad der er nødvendigt, for at støtten kan virkeliggøre omstruktureringens mål.
(366)
Endelig bemærker Kommissionen, at en eventuel stigning i BE’s fortjeneste, f.eks. på grund af højere elpriser, stort set vil gå til at finansiere BE’s bidrag til NLF. En sådan stigning i BE’s bidrag ville automatisk indebære et fald i støtten.
(367)
Kommissionen mener derfor, at ovennævnte mekanismer tilsammen vil sikre, at statsstøtten under foranstaltning A reduceres til et minimum.
c) Vedrørende forhindring af urimelig konkurrencefordrejning
(368)
I rammebestemmelsernes punkt 35 hedder det: »Det er desuden en betingelse for tildeling af omstruktureringsstøtte, at der træffes foranstaltninger for i videst muligt omfang at opveje eventuelle skadelige virkninger på konkurrenter«.
(369)
Bortset fra i undtagelsestilfælde, hvor det relevante markeds størrelse er uden betydning på fællesskabs- og EØS-niveau, eller hvor virksomhedens andel af det relevante marked er uden betydning, skal der gennemføres sådanne foranstaltninger, således at omstruktureringsplanens støtteelement er foreneligt med det fælles marked. De skal tage form af en begrænsning af virksomhedens tilstedeværelse på markedet og stå i forhold til støttens fordrejende virkning. Man kan overveje at begrænse disse foranstaltninger, hvis de kan føre til en væsentlig forringelse af markedsstrukturen.
(370)
Hvis der er behov for kompensationsforanstaltninger, bestemmes deres form og omfang af markedskapaciteten. I tilfælde af strukturel overkapacitet på markedet, skal kompensationsforanstaltningerne tage form af en uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten. Selvom der ikke er strukturel overkapacitet, kan der alligevel være behov for kompensationsforanstaltninger, men de kan tage form af andet end en uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten.
i) Det relevante marked
(371)
I henhold til fodnote 20 i rammebestemmelserne omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område kan udskilles i tilstrækkelig grad fra vilkårene i andre områder af EØS.
(372)
Medlemsstaterne har længe handlet med elektricitet, navnlig siden direktiv 96/92/EF trådte i kraft.
(373)
Men medlemsstaternes handel med elektricitet er underlagt fysiske begrænsninger på grund af manglende samkøringskapacitet. Problemerne er endnu større, når geografiske begrænsninger reducerer mulighederne for at skabe nye samkøringslinjer.
(374)
I forbindelse med politikken for de transeuropæiske net har Kommissionen opstillet en liste over sådanne flaskehalse på det indre elmarked. Ifølge bilag 1 til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1229/2003/EF af 26. juni 2003 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning nr. 1254/96/EF (57) er Det Forenede Kongerige et af de geografiske områder, der ikke er tilstrækkeligt knyttet til den resterende del af nettet til, at det fælles marked kan fungere som en helhed.
(375)
Ud over at være isoleret fra den resterende del af Fællesskabets elnet er Det Forenede Kongeriges elmarked også karakteriseret ved sin meget specielle handelsordning. Denne specielle handelsordning, New Electricity Trading Arrangements (»NETA«), er hovedsageligt baseret på tosidige aftaler mellem værker, leverandører og kunder, i modsætning til de mere klassiske pool-markeder. Der er meget stor forskel på konkurrencevilkårene i forbindelse med NETA og på et pool-marked. Det fremgik tydeligt, da Det Forenede Kongerige skiftede fra en pool-struktur til NETA i 2001, og elengrospriserne faldt kraftigt.
(376)
På nuværende tidspunkt dækker NETA kun England og Wales. Det skotske marked er dog i høj grad knyttet til NETA, fordi elpriserne i Skotland indeksreguleres efter priserne i England og Wales. Endvidere skal NETA efter planerne meget snart udvides til at omfatte Skotland. Resultatet bliver et britisk marked, som skal begynde at fungere i 2005. Det skal dog bemærkes, at Skotland kun vil udgøre en begrænset del af dette marked, da installeret kapacitet i Skotland kun svarer til lidt over 10 % af installeret kapacitet i England og Wales.
(377)
Det nordirske elmarked vil ikke blive knyttet til det britiske inden for en overskuelig fremtid. De nuværende elforbindelser mellem Storbritannien og Nordirland er faktisk meget ringe (den nominelle kraft er på 0,5 GW, hvilket svarer til mindre end 1 % af den registrerede installerede kapacitet i Storbritannien). Konkurrencevilkårene i Nordirland vil derfor fortsat være meget anderledes end i Storbritannien.
(378)
Da BE kun opererer i Storbritannien, anser Kommissionen derfor Storbritannien for at være det relevante geografiske område for denne beslutning (58).
(379)
I henhold til tal fra de britiske myndigheder lå den samlede installerede kapacitet i de 15 stater, der var EU-medlemmer på det tidspunkt, omstruktureringsplanen blev bekendtgjort, på ca. 565 GW. Den samlede registrerede installerede kapacitet i Storbritannien svarer til ca. 10 % heraf. Endvidere er Det Forenede Kongeriges marked, hvoraf Storbritannien tegner sig for ca. 95 %, et af de største i EØS, kun overgået af det tyske og det franske marked. Markedet kan derfor ikke anses for ubetydeligt i fællesskabs- og EØS-sammenhæng.
(380)
BE’s kapacitet udgør ca. 14 % af den registrerede kapacitet i England og Wales og ca. 24 % i Skotland. BE kan derfor ikke anses for at have en ubetydelig andel af det relevante marked.
(381)
Endelig er der mange andre aktører på det pågældende marked end BE: BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power og Powergen for blot at nævne et par af de større. Skulle BE forsvinde, opstår der hverken et monopol eller et snævert oligopol på det relevante marked.
(382)
Ovennævnte bekræfter Kommissionens oprindelige markedsanalyse som beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren. Kommissionen bemærker, at ingen af de tredjeparter, som fremsatte bemærkninger, satte spørgsmålstegn ved disse foreløbige resultater.
ii) Kapacitet på markedet
(383)
I beslutningen om at indlede proceduren gjorde Kommissionen det klart, at der ved vurdering af kapaciteten på et givet elmarked bør tages hensyn til de særlige fysiske kendetegn ved elektricitet og til de potentielt omfattende forstyrrelser, som elektricitetsudfald kan skabe både for økonomien og for borgernes dagligdag. Ved en vurdering af, hvorvidt der er strukturel overkapacitet, bør man derfor regne med en tilstrækkeligt stor kapacitetsmargin for at kunne dække spidsbelastningsefterspørgslen under alle rimelige forhold.
(384)
Kommissionen konstaterede, at kapacitetsmarginen på det relevante marked ikke var særligt høj sammenlignet med internationale standarder og tidligere værdier. Den konstaterede dog, at der muligvis var plads til et beskedent fald i denne kapacitetsmargin i sammenligning med enkelte andre medlemsstater eller værdier i Det Forenede Kongerige i 1995/1996.
(385)
Tredjeparters bemærkninger angående strukturel overkapacitet har været koncentreret om prisudviklingen og vurderingen af den eksisterende kapacitetsmargin i Storbritannien.
(386)
Nogle tredjeparter antydede, at der er en forbindelse med elprisernes udvikling og strukturel overkapacitet på markedet. På et så konkurrencepræget marked som NETA viser prisen efter deres mening, om der er behov for ny kapacitet. Hvis der er behov for ny kapacitet på et bestemt tidspunkt i fremtiden, udløser den forventede mangel på kapacitet i den pågældende periode en stigning i de tilsvarende terminspriser. Priserne vil stige så meget, at omkostningerne ved opførelse af nye værker dækkes, og nye aktører kommer ind på markedet.
(387)
Selvom priserne er steget på det seneste, er de ifølge disse tredjeparter endnu ikke nået op på et sådant niveau, at de har fået nye aktører til at komme ind på markedet. Derfor må der være overkapacitet på markedet.
(388)
Kommissionen medgiver, at der er en sammenhæng mellem priserne på et givet marked og kapaciteten. Den mener dog, at elmarkeder som NETA er alt for komplicerede til, at man kan drage endelige konklusioner om strukturel overkapacitet på markedet udelukkende på basis af prisobservationer.
(389)
For det første har NETA i modsætning til pool-markeder ikke en ligevægtspris. NETA er baseret på tosidige aftaler, som kan være af meget forskellig art, og som ikke altid har let gennemskuelige prisrapporteringsmekanismer. Elektricitetsbørser som UKPX er mere gennemsigtige, men de repræsenterer ikke en tilstrækkeligt stor del af markedet til at gøre det muligt at drage egentlige konklusioner. De fokuserer endvidere på handel på kort sigt og er derfor af begrænset nytte, hvis man vil skaffe sig viden om den fremtidige udvikling. Man er derfor henvist til prisindekser fra uafhængige kilder som Heren eller Argus. Disse prisindekser har deres egne begrænsninger, for de refererer kun til engrosmarkedet, der tegner sig for ca. to tredjedele af den samlede eludveksling, og kan derfor ikke opfange andet end ekstreme fald i den forventede elproduktion.
(390)
For det andet forudsætter begrundelsen i betragtning 389, at terminspriserne er et korrekt udtryk for den fremtidige situation på markedet. Kommissionen mener ikke, det altid vil være tilfældet. Priserne afspejler nemlig et mere kompliceret forhold, som i højere grad tager udgangspunkt i, hvordan henholdsvis køber og sælger mener, deres situation vil være i fremtiden. De er derfor baseret på forventninger til det fremtidige marked, som kan være meget urealistiske, for både udbud og efterspørgsel er udsat for mange udsving på det pågældende marked. Terminspriser er således i virkeligheden ikke udtryk for balancen mellem udbud og efterspørgsel i fremtiden, men snarere for, hvad nuværende aktører mener, den vil blive. Når man ser man bort fra udsving i brændselspriserne, er det én af grundene til, at terminspriser kan ændre sig meget med tiden, selv for en bestemt periode i fremtiden.
(391)
For det tredje forholder det sig således, at selv hvis man antager, at rapporterede priser er helt relevante og afspejler udbud og efterspørgsel korrekt, er det ikke logisk både at konkludere, at priserne ikke giver mulighed for fuld dækning af nye aktørers omkostninger, og at der er overkapacitet eller endda strukturel overkapacitet på markedet.
(392)
Kommissionen mener derfor ikke, at priserne alene er en tilstrækkeligt pålidelig indikator for, hvorvidt et elektricitetsmarked som NETA har strukturel overkapacitet eller ej.
(393)
Kommissionen konstaterer dog, at terminspriserne for vinterhalvåret er steget meget kraftigt, siden BE fik problemer. Ifølge flere prisrapporteringsagenturer kommer vinterens priser for el fra grundbelastningselværker til at ligge på over 20 GBP/MWh i de næste par år og kan endda nå op på 27 GBP/MWh (59). Denne udvikling i opadgående retning lader til at fortsætte og være bæredygtig. De anslåede omkostninger for nye aktører ligger på 20-25 GBP/MWh (60).
(394)
Kommissionen er overbevist om, at det er lettere at vurdere, om der er overkapacitet, hvis man analyserer de faktiske tal for installeret kapacitet og spidsbelastningsefterspørgsel. Den margin, der er mellem installeret kapacitet og spidsbelastningsefterspørgslen under gennemsnitskuldebølger (61), kaldes systemets kapacitetsmargin. Hvis man skal vurdere, om der er strukturel overkapacitet på markedet, skal man således vurdere, om den nuværende og den forventede kapacitetsmargin er tilstrækkelig.
(395)
Det er helt klart en meget vanskelig opgave at fastsætte en bestemt kvantitativ norm for en passende kapacitetsmargin. Normen ville være afhængig af en række parametre, som er forskellige fra net til net. Den ville også være meget afhængig af kravet om forsyningssikkerhed, som igen ville være forbundet med mindre objektive forhold, som f.eks. de psykologiske konsekvenser af en given periode uden elektricitet i en bestemt region.
(396)
Selv hvis alle fysiske og psykologiske parametre lå fast, ville den nødvendige kapacitetsmargin med sikkerhed også være meget afhængig af markedsstrukturen. Nogle eksperter mener, at mere liberale markeder ikke har brug for så stor en kapacitetsmargin som stærkt regulerede centraliserede markeder, selvom de fleste er enige om, at det ikke er muligt at sætte tal på denne virkning på indeværende tidspunkt, fordi der ikke foreligger tilstrækkeligt historisk bevismateriale.
(397)
Endvidere viser kommentarer fra tredjeparter, at der er forskellig opfattelse af, hvor stor Storbritanniens kapacitetsmargin bør være. I de fleste kommentarer henvises der til tal fra de »Seven Year Statements«, som udgives af National Grid Transco (NGTransco), der ejer netværket i England og Wales. I disse rapporter anfører NGTransco, at en kapacitetsmargin på 20 % bør være det nominelle benchmark til planlægningsformål. NGTransco antyder dog, at det muligvis er tilstrækkeligt med en mindre kapacitetsmargin ved realtidsforvaltning af systemet, og nævner i den forbindelse 10 %.
(398)
Drax og Greenpeace har foreslået 10 % som benchmark for en tilstrækkeligt stor kapacitetsmargin, når det skal vurderes, om der foreligger strukturel overkapacitet. Andre organisationer foretrak at beholde de 20 %, herunder institutter, som Greenpeace havde bedt om at udarbejde rapporter om spørgsmålet (62).
(399)
NGTransco tilkendegiver i sine egne bemærkninger, hvilket af de to tal, der bør anvendes til at vurdere, om der foreligger strukturel overkapacitet. Det hedder nemlig, at »som systemoperatør for England og Wales mener vi ikke, at marginer på under 20 % kan være udtryk for overkapacitet på markedet i England og Wales«.
(400)
Kommissionen mener derfor, at 20 % er det korrekte benchmark til vurdering af kapaciteten på markedet i England og Wales. Selvom det skotske marked snart knyttes til markedet i England og Wales, vil der fortsat være en meget skarp fysisk adskillelse mellem markederne. Samkøringslinjen mellem de to regioner har en kapacitet på 2 200 MW. Det er for lidt til at sikre fuld fleksibilitet og til at udligne de enkelte regioners mangel på eller overskud af elkraft. Den anvendes faktisk næsten hele tiden til eksport af energi fra Skotland til England og Wales. Der er tale om en væsentlig begrænsning, og derfor mener Kommissionen, at det nævnte benchmark på 20 % bør forhøjes i forbindelse med de samlede tal for Storbritannien.
(401)
Det engelske og walisiske marked tegner sig i geografisk henseende for langt størstedelen af det britiske marked. Endvidere er de fleste økonomiske data baseret på den del af markedet, for de skotske priser fastsættes i overensstemmelse med de engelske og walisiske data. De allerfleste kommentarer fra tredjeparter vedrører også den engelske og walisiske del. Kommissionen startede derfor sin markedsanalyse med den del.
(402)
Historiske erfaringer viser, at samkøringslinjen mellem de to dele næsten udelukkende har været anvendt til eksport fra Skotland til England og Wales. NGTransco betragter samkøringslinjens kapacitet som en kilde til elkraft for England og Wales. Omvendt anser Scottish Power, som er den skotske operatør, der er ansvarlig for den del af Skotland, som grænser op til England, samkøringslinjen for at være forbeholdt til eksport. Under hensyn til tidligere erfaringer og de lokale operatørers forventninger vil Kommissionen derfor i resten af denne beslutning henregne den kapacitet, der forehaves i kraft af samkøringslinjen mellem England og Wales/Skotland, til England og Wales.
(403)
Der er kun en enkelt netoperatør i hele England og Wales, nemlig NGTransco. Kommissionen har baseret sin analyse af kapaciteten inden for den del på NGTranscos prognose, som offentliggøres regelmæssigt i virksomhedens »Seven Year Statement«.
(404)
Siden proceduren blev indledt, har NGTransco ændret sin prognose for det engelske og walisiske markeds kapacitetsmargin. Kommissionen fik tilsendt en ny prognose sammen med NGTranscos oplysninger. NGTransco offentliggjorde en endnu nyere udgave af samme prognose i sin »Seven Year Statement« for 2004 (63).
(405)
Kommissionen anvendte sidstnævnte nyere udgave til sin analyse. Den tager faktisk udgangspunkt i de samme grundlæggende forventninger, navnlig for så vidt angår input-data, som den prognose, NGTransco anså for relevant i det materiale, den indsendte til Kommissionen. Den indeholder blot nyere data om markedsudviklingen.
(406)
Prognosen opererer med tre scenarier. I det mest optimistiske scenarium (»SYS«) forudsættes produktionskapaciteten at svare til undertegnede transmissionsaftaler. I det mest pessimistiske scenarium (»eksisterende eller under opførelse«) forudsættes det, at der ikke vil være andre værker til rådighed end de eksisterende og dem, der netop er under opførelse. I det mellemliggende scenarium (»tilsagn«) forudsættes de forhåndenværende værker at tælle eksisterende værker, værker, som allerede er under opførelse, og værker, som der allerede er givet tilsagn til som foreskrevet i »Electricity Act« og »Energy Act«.
(407)
Nedenstående skema sammenfatter prognosen med de tre scenarier.
Tabel 10
NGTransco’s scenarier for England og Wales’ kapacitetsmargin (2004)
Scenarier
2004/05
2005/06
2006/07
2007/08
2008/09
2009/10
2010/11
SYS
22
21
23,1
26,8
24,5
25,6
22,5
Tilsagn
22
21,1
22,8
24,3
21,6
22,5
19,1
Eksisterende og under opførelse
22
21,1
18,7
17,1
14,5
12,8
9,5
NB: Kapacitetsmargin over spidsbelastningsefterspørgsel under gennemsnitskuldebølger. Samkøringslinjerne med Frankrig og Skotland antages at blive brugt udelukkende til import.
(408)
De tre scenarier adskiller sig hovedsageligt fra hinanden i de sidste år. Det er ikke nogen overraskelse, for de bygger på antagelser, som først og fremmest udviser forskelle på sigt. Men de pågældende år er ikke så relevante, når det drejer sig om at vurdere, om der er overkapacitet på markedet på indeværende tidspunkt.
(409)
I de næste tre år regner man i de tre scenarier med en kapacitetsmargin på mellem 18,7 % og 23,1 %, med et gennemsnit på ca. 21,5 %. Tallet ligger lidt over det nævnte benchmark på 20 %. Forskellen mellem 21,5 % og 20 %, svarende til spidsbelastningsefterspørgslen under gennemsnitskuldebølger, er på 1,5 % af 57 000 MW (64), dvs. 855 MW. Alle BE’s kernekraftværker har en kapacitet på over 855 MW. Da tallet oven i købet er et statistisk gennemsnit, mener Kommissionen ikke, det er tilstrækkeligt statistisk signifikant til at svare til strukturel overkapacitet.
(410)
I de følgende år bliver forskellen mellem de tre scenarier større, hvilket gør det endnu vanskeligere at drage meningsfyldte konklusioner på grundlag heraf. Kommissionen konstaterer dog, at gennemsnittet for de tre scenarier i disse år svinger mellem 17,0 % og 22,7 %, med to år på ca. 20,2 %. Der synes således at være en generel tendens til at have en kapacitetsmargin på ca. 20 %, med forbehold af en vis fejlmargin.
(411)
Kommissionen konkluderer derfor, at det ikke er strukturel overkapacitet på elmarkedet i England og Wales.
(412)
I Skotland er der i modsætning til England og Wales to netoperatører: Scottish and Southern Electricity og Scottish Power. De to operatører offentliggør prognoser for deres eget regionale område. Disse prognoser er dog mindre detaljerede end NGTransco’s med hensyn til eventuelle scenarier for fremtiden. Kommissionen har af den grund koncentreret sin analyse af Skotland om den nuværende situation og har derfor mindre behov for forskellige scenarier.
(413)
Da ingen af de to skotske operatører har fremsat kommentarer til Kommissionen i forbindelse med proceduren, baseres analysen på offentligt tilgængelige dokumenter. For Scottish and Southern Electricity brugte Kommissionen tallene i operatørens »Seven Year Statement« fra 2003 (65). For Scottish Power brugte Kommissionen tallene i operatørens »Transmission Seven Year Statement« fra april 2003 (66).
(414)
Nedenstående skema indeholder en oversigt over forventet spidsbelastningsefterspørgsel og installeret kapacitet i de forskellige geografiske områder i 2004/2005.
Tabel 11
Prognoser for Storbritanniens kapacitet og efterspørgsel i 2004/2005. Alle tal er i MW
Kapacitet forbundet med Scottish Power’s netværk
7 127
Kapacitet forbundet med Scottish and Southern Electricity’s netværk
2 844
Kapacitet forbundet med NGTransco’s netværk, eksklusive samkøringslinjer
63 998
Irland/Skotland samkøringskapacitet
500
Frankrig/England samkøringskapacitet
2 000
Forhåndenværende kapacitet i Storbritannien
76 469
Maksimal efterspørgsel i Scottish Power’s område
4 269
Maksimal efterspørgsel i Scottish and Southern Electricity’s område
1 684
Spidsbelastningsefterspørgsel under gennemsnitskuldebølger i NGTransco’s område
55 900
Samlet spidsbelastningsefterspørgsel (67)
61 853
(415)
Storbritanniens kapacitetsmargin ligger derfor på ca. 23,6 % (68). Tallet er højere end det benchmark på 20 %, der blev nævnt i betragtning 400, men, som anført, skal et benchmark på 20 % for et fleksibelt netværk som det i England og Wales øges for at tage højde for begrænsninger i netværk med flaskehalse. Tallene forudsætter endvidere, at samkøringslinjerne med Nordirland og Frankrig kan udnyttes fuldt ud til import, hvilket ikke altid er givet. Hvis samkøringslinjerne anvendes til eksport på tidspunktet for spidsbelastningsefterspørgsel under en gennemsnitskuldebølge, trækkes deres kapacitet fra den forhåndenværende kapacitet og lægges til efterspørgslen, hvorved kapacitetsmarginen falder til 15,5 %.
(416)
Kommissionen mener derfor ikke, at der er statistisk signifikant strukturel overkapacitet på det britiske marked.
(417)
Kommissionen mener derfor ikke, at der er strukturel overkapacitet på det relevante marked.
(418)
Kompensationsforanstaltninger i form af uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten er derfor ikke obligatoriske.
iii) Støttens konsekvenser for konkurrencen på det relevante marked
(419)
Da der ikke er strukturel overkapacitet på det relevante marked, er Kommissionen nødt til at vurdere behovet for kompensationsforanstaltninger og deres form efter sagens beskaffenhed. Eventuelle kompensationsforanstaltninger skal tage hensyn til støttens mulige konkurrencefordrejende virkninger.
(420)
De britiske myndigheder hævder, at støttepakken ikke indvirker på konkurrencen. Ifølge dem afhænger kernekraftværkernes økonomiske evne til at producere elektricitet inden for NETA af deres kortsigtede marginalomkostninger. Markedet fungerer til enhver tid, som om kraftværkerne anvendes i rækkefølge efter, hvem der har de laveste kortsigtede marginalomkostninger, indtil deres kumulerede kapacitet dækker efterspørgslen. På det tidspunkt fastsættes elektricitetsprisen på grundlag af de kortsigtede marginalomkostninger i det sidste kraftværk, der tages i anvendelse, det såkaldte marginalkraftværk.
(421)
Ifølge de britiske myndigheder tager støtten udelukkende sigte på kernekraftværkerne. Den ændrer ikke deres kortsigtede marginalomkostninger i et sådant omfang, at de får en anden indplacering i rækkefølgen. Endvidere vil de kortsigtede marginalomkostninger i BE's kernekraftværker til enhver tid være lavere end de tilsvarende omkostninger i marginalværket. Støtten vil aldrig få konsekvenser hverken for BE’s konkurrenters evne til at producere elektricitet eller den pris, de kan sælge den producerede elektricitet til. Støtten vil derfor ikke få konsekvenser for BE’s konkurrenter.
(422)
Ifølge Kommissionen holder de argumenter, de britiske myndigheder fremsætter, kun på det ideelle marked, som er baseret på en enkelt fuldstændigt gennemsigtig auktionsproces. Men som det fremgår af betragtning 389 og 390 er NETA ikke et sådant marked.
(423)
Kommissionen mener, at støtten kan få konsekvenser for BE’s konkurrenter på mange måder. To af dem kan få større konsekvenser for konkurrencen.
(424)
For det første ejer BE ikke kun kernekraftværker. BE ejer også kulkraftværket i Eggborough, som i sig selv har en kapacitet, der er ligeså stor som nogle af BE’s konkurrenters samlede kapacitet.
(425)
BE kunne anvende støtten til kernekraftværkerne til kraftværket i Eggborough.
(426)
BE kunne f.eks. anvende pengene til at udstyre Eggborough med røggasafsvovlingsanordninger, således at kraftværket kan overholde nye miljøregler og dermed få forlænget levetiden betydeligt.
(427)
BE kunne også anvende midler fra støtten til at erhverve flere ikke-nukleare produktionsaktiver.
(428)
BE har ganske rigtigt behov for fleksible elproduktionskilder til at kompensere for kernekraftværkernes manglende fleksibilitet. Hvis støtten sætter BE i stand til at udvide sin ikke-nukleare portefølje, får BE større intern adgang til fleksibel produktion. BE kan derfor give kunderne bedre tilbud og får samtidig mindre behov for at købe fleksibel produktion fra konkurrenterne.
(429)
For det andet er NETA ikke et fælles marked. NETA omfatter navnlig en afdeling for engrosmarkeder, hvor kraftværker sælger elektricitet til leverandører, og en afdeling for direkte salg til erhvervslivet, hvor kraftværker sælger elektricitet direkte til større slutbrugere.
(430)
Kraftværker kan normalt få en højere pris ved direkte salg til erhvervslivet end ved salg på engrosmarkedet (69). Det er derfor mere fordelagtigt for et kraftværk at sælge elektricitet direkte til erhvervslivet.
(431)
Når man analyserer støttens konsekvenser, bør man derfor ikke blot se på den samlede elektricitetsmængde, som de enkelte kraftværker sælger, men også på hvordan salget er fordelt på salg på engrosmarkedet og direkte salg til erhvervslivet.
(432)
En del af BE’s omstruktureringsplan går ud på at øge virksomhedens andel af det direkte salg til erhvervslivet. Derfor skal virksomheden forsøge at tilbyde kunderne på markedet for direkte salg en pris, der kan konkurrere med engrospriserne for elektricitet. BE kan finansiere dette konkurrencedygtige tilbud helt eller delvist ved hjælp af faldet i kernekraftværkernes kortsigtede marginalomkostninger.
(433)
Selv om BE-værkernes rækkefølge efter kortfristede marginalomkostninger måske forbliver uændret og derfor ikke har konsekvenser for konkurrenternes omkostninger, gør niveauændringen det muligt for BE at flytte en del af salget fra engrosmarkedet over til markedet for direkte salg. Dermed flyttes en del af konkurrenternes produktion fra markedet for direkte salg over til engrosmarkedet. På den måde kan støtten øge BE’s fortjeneste og mindske konkurrenternes.
(434)
Kommissionen mener derfor, at støtten har en væsentlig indvirkning på BE’s konkurrenter, og at det er nødvendigt med kompensationsforanstaltninger for at afbøde konsekvenserne.
iv) Kompensationsforanstaltninger, som skal gennemføres
(435)
Der skal være balance mellem kompensationsforanstaltninger, som skal afbøde støttens konsekvenser for konkurrenterne, og behovet for at sikre støttemodtagervirksomhedens genetablering af rentabiliteten.
(436)
Derfor mener Kommissionen, at kompensationsforanstaltninger bør rettes direkte mod de mekanismer, som gør, at støtten kan skade BE’s konkurrenter.
(437)
I dette tilfælde bør kompensationsforanstaltninger derfor sikre, at BE ikke på utilbørlig vis bruger regeringens støtte til at udvide sin portefølje med fleksibel produktion eller øge sin andel af markedet for direkte salg.
(438)
Denne målsætning har fået Kommissionen til at anmode om tre kompensationsforanstaltninger. De britiske myndigheder fremsatte forslag til sådanne kompensationsforanstaltninger grundlag af de foranstaltninger, som BE’s konkurrenter havde foreslået i det materiale, de indgav.
(439)
Som forklaret i betragtning 437 kunne støtten f.eks. få større konsekvenser for BE's konkurrenter, hvis den ikke som påtænkt blev anvendt til at dække omkostninger i BE's kernekraftværker, men i stedet til at øge BE’s ikke-nukleare produktionskapacitet.
(440)
På den måde ville BE lettere kunne konkurrere med konkurrenters kraftværker (70) og få større adgang til fleksibel produktion end på indeværende tidspunkt, hvilket så igen ville mindske BE’s behov for at købe fleksibilitet udefra.
(441)
For at undgå at det sker, bør BE’s virksomheder opdeles i forskellige juridiske enheder med særskilte regnskaber.
(442)
Derfor bør BE’s struktur ændres således, at nuklear produktion, ikke-nuklear produktion, salg til engrosmarkedet og direkte salg henlægges til særskilte datterselskaber. Der bør kun ydes støtte til nuklear produktion.
(443)
Der bør nedlægges forbud mod overførsel af støtte mellem de forskellige datterselskaber.
(444)
Forbuddet bør så vidt muligt implementeres gennem selskabernes licensordning og således overvåges af Storbritanniens regulerende myndighed på elområdet, OFGEM. Kommissionen er dog klar over, at OFGEM ikke frit kan ændre operatørernes licenser, for myndigheden har pligt til at høre tredjeparter om sådanne ændringer og tage hensyn til modtagne bemærkninger.
(445)
Hvis OFGEM ikke har mulighed for at ændre en af BE’s licenser, således at der nedlægges forbud mod overførsel af støtte, bør den britiske regering give Kommissionen et tidsubegrænset løfte med samme virkning. For yderligere at sikre, at handel mellem datterselskaberne ikke indebærer overførsel af støtte, bør de britiske myndigheder i et sådant tilfælde aflevere en årsrapport til Kommissionen med belæg for, at der ikke har været tale om overførsel af støtte. Rapporten bør tage udgangspunkt i en analyse fra uafhængige regnskabseksperter.
(446)
De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning.
(447)
Kompensationsforanstaltning nr. 1 burde i princippet være tilstrækkelig til at sikre, at BE ikke anvender støtte til kernekraftreaktorer til at forbedre eller udvide eksisterende ikke-nukleare aktiver.
(448)
Men i betragtning af at elsektoren er meget kompliceret, og navnlig at NETA tillader en lang række forskellige forbindelser mellem de enkelte aktører, mener Kommissionen, at det er nødvendigt at gennemføre andre, mere specifikke foranstaltninger for yderligere at sikre, at BE ikke anvender støtten til kernekraftreaktorer inden for andre områder.
(449)
Selvom kapaciteten på markedet ikke gør det økonomisk forsvarligt at tvinge BE til at foretage kapacitetsnedskæringer, skønner Kommissionen dog, at der bør stilles krav til BE om ikke at øge sine aktiviteter.
(450)
Der bør således nedlægges en række forbud mod, at BE øger sin produktion på de områder, hvor konkurrenterne er aktive.
(451)
Til dette formål er det nødvendigt at definere en særlig form for kapacitet (»begrænset kapacitet«). Denne kapacitet omfatter:
a)
registreret operationel kapacitet, som er baseret på fossilt brændsel, i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde
b)
registeret hydroelektrisk stordriftskapacitet (71) i Det Forenede Kongerige.
(452)
Der bør for en periode på seks år fra datoen for denne beslutning nedlægges forbud mod, at BE ejer eller har dispositionsret over begrænset kapacitet, som overstiger de 2 020 MW, som svarer til kapaciteten i de nuværende værker Eggborough (1 970 MW) og District Energy (50 MW).
(453)
Grunden til, at det er nødvendigt at forbyde en forøgelse af den del af BE’s kapacitet, som er baseret på fossilt brændsel, er forklaret i betragtning 437. Kommissionen mener, at det er nødvendigt at udvide forbuddet til at omfatte hydroelektriske stordriftsværker for at undgå, at BE erhverver eksisterende hydroelektriske stordriftsværker, navnlig i Skotland.
(454)
Forbuddet bør gælde i seks år. Det er omtrent dobbelt så længe, som det tager at opføre et kombineret kraftvarmeværk med gasturbine.
(455)
Tanken med forbuddet er at forhindre BE i at erhverve større fleksibilitet, end den virksomheden har for indeværende i Eggborough-kraftværket, og som burde være nok til at sikre BE’s rentabilitet.
(456)
Men Kommissionen er klar over, at i henhold til omstruktureringsplanen vil banksyndikatet, som finansierede Eggborough-projektet, fortsat have mulighed for at købe Eggborough fra BE. Hvis bankerne beslutter at udøve denne ret, vil BE miste sin eneste kilde til fleksibilitet, som er en nødvendig forudsætning, for at omstruktureringsplanen lykkes, hvilket Kommissionen også anerkender. I så fald burde BE have tilladelse til at forberede en erstatning for Eggborough, så snart bankerne meddeler, at de har til hensigt at udøve deres ret.
(457)
Kommissionen mener derfor, at der bør gøres undtagelse fra forbuddet i det tilfælde, bankerne udøver deres ret, for at sætte BE i stand til at erhverve en kilde til fleksibilitet til erstatning af Eggborough, eller i det tilfælde, Eggborough bliver definitivt utilgængelig af årsager, som BE’s ikke har kontrol over. Det bør dog ikke i sidste ende føre til, at BE får tilladelse til at erhverve større fleksibilitetskapacitet, end virksomheden har for indeværende, eller til at anvende denne erstatningskapacitet til at skabe fortjeneste i en eventuel overlapningsperiode mellem opførelsens afslutning og afhændelse af Eggborough.
(458)
I betragtning af ovenstående bør BE kunne eje eller have dispositionsret over mere end 2 020 MW begrænset kapacitet fra den dato, BE modtager bankernes meddelelse, og til den dato, hvor BE ikke længere har adgang til Eggboroughs kapacitet, eller udgangen af den periode på seks år, der omtales i betragtning 452, hvis det pågældende tidspunkt kommer før den dato, hvor BE ikke længere har adgang til Eggborough's kapacitet, forudsat at BE ikke anvender den begrænsede kapacitet, som overstiger 2 020 MW, eller fralægger sig al operationel kontrol over og interesse i denne overskydende begrænsede kapacitet.
(459)
Fra det tidspunkt, BE ikke længere har adgang til Eggborough, enten som omhandlet i betragtning 458 eller på grund af force majeure eller uoprettelig skade, bør BE kunne eje eller have dispositionsret over op til 2 222 MW begrænset kapacitet, forudsat at BE indtil udgangen af den periode på seks år, der omtales i betragtning 452, anmelder sin begrænsede kapacitet til netværksoperatøren som 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af denne kapacitet. Denne bestemmelse tager sigte på at lade BE have større fleksibilitet i forbindelse med erstatning af Eggborough, uden at der slækkes på forbuddet i praksis.
(460)
I tillæg til restriktionerne i forbindelse med begrænset kapacitet, som defineret i betragtning 451, og med det formål at følge rammebestemmelsernes filosofi om, at støttemodtagere ikke må anvende statsstøtte til at udvide deres markedsandel, bør der endelig også nedlægges forbud mod, at BE uden forudgående tilladelse fra Kommissionen og i en periode på seks år efter denne beslutnings vedtagelse ejer andre nukleare produktionsaktiver end dem, BE ejer for indeværende i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.
(461)
De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning.
(462)
Som forklaret i betragtning 437 ville støtten også blive brugt forkert, hvis BE uretmæssigt anvendte den til at erhverve andele i det mere udbyttegivende marked for direkte salg i stedet for at sigte mod at dække de omkostninger, der er forbundet med kernereaktorerne.
(463)
Eventuelt misbrug er et følsomt emne, hvilket navnlig fremgår af bemærkninger til Kommissionen fra en tredjepart, som har ønsket at forblive anonym (72). Selv hvis BE rent faktisk ikke tilbød priser unormalt langt under markedsnormen, så ville blot antydningen af, at BE kunne gøre det på grund af støtten, også kunne skade BE’s konkurrenter, for deres kunder ville have urealistiske forventninger.
(464)
Kommissionen mener derfor, at det er nødvendigt at udvide de garantier, der allerede ligger i kompensationsforanstaltning nr. 1, med en mere specifik kompensationsforanstaltning, som er rettet mod BE's adfærd på markedet for direkte salg. BE bør forpligtes til at anvende nogenlunde de samme standarder som konkurrenterne på dette marked.
(465)
Derfor bør der nedlægges forbud mod, at BE tilbyder priser, som ligger under de gældende engrospriser på markedet for direkte salg. Denne foranstaltning bør i lighed med kompensationsforanstaltning nr. 2 have en varighed på seks år fra datoen for denne beslutning.
(466)
Der bør føres tilsyn med, hvorvidt BE overholder forbuddet. Til det formål skal de britiske myndigheder udvælge et uafhængigt organ ved en gennemsigtig udbudsprocedure. Det uafhængige organ bør hvert år aflægge rapport til Kommissionen.
(467)
Hidtil har priserne på markedet for direkte salg altid fulgt udviklingen i engrospriserne, med et tillæg til forskel. Forbuddet vil derfor sikre, at BE ikke adskiller sig fra konkurrenterne i kommerciel henseende.
(468)
NETA har dog kun eksisteret i tre år. Forholdet mellem markedet for direkte salg og engrosmarkedet vil muligvis til tider ændre sig i løbet af de næste seks år. Man kunne f.eks. forestille sig, at engrosmarkedet mistede sin likviditet i en periode, hvilket kunne føre til usædvanligt høje priser. Kommissionen tager som givet, at kraftværkerne i så fald ville tilbyde priser på markedet for direkte salg, som lå noget under engrospriserne, for ikke at miste deres kunder. Hvis BE i en sådan situation ikke havde kapacitet til at reagere i overensstemmelse hermed, ville virksomheden sandsynligvis miste sin kundebase på markedet for direkte salg, hvilket ville bringe omstruktureringsmålet i fare.
(469)
Det er derfor nødvendigt, at BE får lov til at beholde en vis fleksibilitet med henblik på sådanne usædvanlige omstændigheder. BE’s spillerum bør dog være meget begrænset, det bør beskrives objektivt, og det bør overvåges nøje for at undgå misbrug. De kriterier, der skal opfyldes, for at BE kan anvende sit spillerum, bør kunne testes forudgående, for at undgå misbrug af enhver art.
(470)
Eftersom rapporteringen om priser på markedet for direkte salg er langt mindre troværdig end rapporteringen om engrospriser, er det under en aftalerunde vedrørende markedet for direkte salg meget vanskeligt at vide, om der tilbydes lavere priser på markedet for direkte salg end på engrosmarkedet. Det er ensbetydende med, at de objektive kriterier, der omtales i betragtning 469, ikke kan baseres direkte på kontrol af, om BE’s konkurrenter tilbyder priser på markedet for direkte salg, som ligger under engrospriserne. I stedet må kontrollen baseres på indirekte oplysninger, som BE har adgang til på kort sigt, og som kan vise, om engrosmarkedet har mistet sin likviditet, og det ikke længere er kommercielt forsvarligt at anvende priser på markedet for direkte salg, som svarer til eller ligger over engrospriserne.
(471)
Der bør foretages følgende kontroller:
a)
I en periode på […] (som udløber højst […] før den dato, hvor BE påberåber sig usædvanlige markedsforhold) har […] af de af BE’s eksisterende slutbrugere i erhvervslivet, som BE har tilbudt at levere til på betingelser, hvor marginen på energiforsyningsdelen af aftalen over den gældende engrospris er […], forkastet BE’s tilbud.
b)
De elektricitetsmængder, der er forhandlet på engrosmarkedet i en […] periode er faldet til mindre end […] af gennemsnittet af dem, der blev forhandlet i den samme periode i den/det/de sidste […], som der foreligger oplysninger om.
c)
BE tilbyder at levere mindst […] elektricitet på engrosmarkedet […], og den pågældende mængde er ikke solgt i løbet af […] timer.
(472)
Det uafhængige organ, som fører tilsyn med, om BE overholder forbuddet, bør også være ansvarligt for at tjekke, hvorvidt BE er klar over, om kontrollerne er gennemført med tilfredsstillende resultat. Det uafhængige organ efterprøver, om kontrol a) sammen med enten kontrol b) eller c) er gennemført med tilfredsstillende resultat. Hvis det er tilfældet, bør BE være berettiget til at tilbyde priser på markedet for direkte salg, som ligger under engrosprisen i […] efter det uafhængige organs beslutning. Det uafhængige organ kan beslutte at forlænge fristen, hvis de usædvanlige markedsforhold fortsat gør sig gældende. I […] bør BE være forpligtet til at handle i god tro og tilbyde rabatter, som kan sammenlignes med hvad, BE med rimelighed må anse for at være konkurrenternes tilbud. Det uafhængige organ bør foretage en efterfølgende vurdering af, om BE har opfyldt dette kriterium, når […] er forbi.
(473)
For gennemsigtigheden skyld bør det uafhængige organ offentliggøre en erklæring ved aftalerundernes udgang, hvor det bekræftes, at der rent faktisk var tale om usædvanlige markedsforhold og helt præcist, hvor længe de varede. Vurderingens nærmere detaljer bør sendes til Kommissionen.
(474)
De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning.
v) Kompensationsforanstaltninger, som Kommissionen overvejede, men forkastede
(475)
Kommissionen mener, at de tre kompensationsforanstaltninger i afsnit VI.3.c)iv) er tilstrækkelige til at afbøde støttens potentielle konkurrenceforvridning, og at de derfor opfylder kravene i rammebestemmelsernes punkt 39.ii). De skal også betragtes som særlige betingelser for godkendelse af støtten, som defineret i rammebestemmelsernes punkt 42.ii).
(476)
Tredjeparter har foreslået andre eventuelle kompensationsforanstaltninger.
(477)
Greenpeace foreslog, at BE’s kernekraftværker lukkes i flere tempi. Da der ikke er overkapacitet på det relevante marked, mener Kommissionen, det ville være urimeligt at kræve nedlukning af BE's produktionsaktiver i betragtning af den konkurrenceforvridning, støtten giver anledning til.
(478)
Powergen foreslog, at Dungeness B-reaktoren lukkes, da den er BE’s mindst udbyttegivende aktiv. Dungeness B’s rentabilitet er behandlet i afsnit VI.3.a). Kommissionen konstaterer, at der allerede er planer om at lukke Dungeness B i 2008, og at Dungeness B ifølge oplysninger fra NGTransco om nødvendig varsling i tilfælde af større nedlukninger tidligst kan lukkes i midten af 2007. Kommissionen mener ikke, at så beskeden en ændring berettiger de udgifter, den ville medføre.
(479)
Drax foreslog at fjerne BE’s nukleare aktiver fra det konkurrencebaserede marked ved at indføre en ordning med tvunget opkøb af kernekraft til fast pris i stil med »Renewable Obligation«”. På den måde ville BE i praksis få fuld, tidsubestemt støtte fra staten helt i modstrid med Kommissionens konkurrencepolitik.
(480)
Drax foreslog, at BNFL skulle have større andel i BE’s potentielle fortjeneste, hvis elpriserne stiger, for at reducere støttebeløbet. Som anført i afsnit VI.2.b) kom Kommissionen til den konklusion, at foranstaltning B ikke omfatter statsstøtte. Hvis BNFL fik større andel i BE’s potentielle fortjeneste, ville støtten stige, for BE’s frie cash-flow ville falde og dermed bidraget til NLF. Det kan Kommissionen ikke acceptere.
(481)
Drax foreslog, at man skulle skaffe sig af med Eggborough-værket. Kommissionen anerkender, at selvom man skaffede sig af med Eggborough, ville man alligevel kunne bevare den nødvendige kapacitetsmargin i elsystemet, for den nye ejer ville med stor sandsynlighed videreføre kraftværket. Men for at kunne gennemføre omstruktureringsplanen og genoprette rentabiliteten er BE nødt til at have adgang til en kilde til fleksibel elproduktion. Hvis BE sælger Eggborough, skal fleksibiliteten hentes fra kilder udefra.
(482)
På grundlag af analyser nåede de britiske myndigheder til den konklusion, at det ikke ville være rentabelt at købe de serviceydelser, som Eggborough yder BE, fra andre kraftværker. Serviceydelserne omfatter forsikring mod reaktorsvigt, skræddersyning af el-aftaler og fleksibilitet med henblik på at gennemføre planlagt vedligeholdelse af reaktorer. De britiske myndigheder har anført, at BE sammenlagt vil kunne spare 11 mio. GBP pr. år ved at beholde Eggborough. Skønnet er baseret på Eggborough's omkostninger, hvilket er ensbetydende med, at BE måske kunne få de samme serviceydelser med de samme omkostninger, blot ved at eje andre værker. Det ville være langt dyrere, hvis overhovedet muligt, at købe serviceydelserne på markedet.
(483)
Kommissionen mener derfor, at et krav til BE om at skaffe sig af med Eggborough ville udgøre en trussel for BE’s udsigter til at genoprette rentabiliteten og være urimeligt. Kommissionen mener, at kompensationsforanstaltning nr. 1 og 2 pålægger den samme form for begrænsning, men på en mere passende måde.
(484)
Powergen foreslog at lægge loft over BE’s andel i markedet for direkte salg. Kommissionen mener, at et sådant loft ville skade konkurrencen på markedet. Det er mere effektivt at anvende kompensationsforanstaltning nr. 3 til at afbøde støttens konsekvenser for konkurrenterne på dette marked uden at begrænse BE’s muligheder for på egen hånd at tilbyde konkurrencedygtige aftaler på markedet.
(485)
Powergen foreslog at forbyde BE at gå ind på nye detailmarkeder. Det foreslåede tiltag ville få flest konsekvenser for forbrugermarkedet, som kun leverandørerne har adgang til på indeværende tidspunkt. Kommissionen mener, at en sådan begrænsning ville unddrage forbrugerne en mulig kilde til konkurrence på et marked, som allerede er den mindst konkurrencedygtige del af elmarkedet i Det Forenede Kongerige (73). Kommissionen mener, at kompensationsforanstaltning nr. 1 vil være nok til at sikre, at BE om ønsket kan gå ind på dette marked uden støtte, uden at det medfører en urimelig konkurrenceforvridning.
(486)
Endelig mener Kommissionen, at alle de andre forslag til kompensationsforanstaltninger fra tredjeparter, som indsendte kommentarer, indgår i de tre kompensationsforanstaltninger, Kommissionen har udvalgt.
d) Gennemførelse af hele omstruktureringsplanen
(487)
Der bør stilles krav til virksomheden om at gennemføre den omstruktureringsplan, Kommissionen har fået meddelelse om, i sin helhed. Den britiske regering er forpligtet til at sikre, at omstruktureringsplanen gennemføres i sin helhed, hvis den godkendes.
e) Tilsyn og årsrapporter
(488)
Hvis hjælpepakken godkendes, er den britiske regering forpligtet til at sende Kommissionen en rapport senest seks måneder efter hjælpepakkens godkendelse og derefter årsrapporter, således at Kommissionen kan føre tilsyn med BE's fremskridt, indtil situationen er så stabil, at Kommissionen ikke længere mener, der er behov for flere rapporter.
VII. KONKLUSION
(489)
Støtten følger rammebestemmelserne for omstruktureringsstøtte og er i tråd med Euratom-traktatens målsætninger. Kommissionen må derfor konkludere, at den pågældende støtte er i overensstemmelse med det indre marked -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den støtte, som Det Forenede Kongerige planlægger at yde under foranstaltning A i omstruktureringsplanen for British Energy plc (»British Energy«), som Kommissionen fik meddelelse om den 7. marts 2003, og som indebærer, at den britiske regering påtager sig at finansiere:
a)
indfrielse af forpligtelser i forbindelse med forvaltning af brugt brændsel påfyldt British Energy’s kernereaktorer inden omstruktureringsplanens ikrafttrædelsesdato, forudsat at udgifterne til disse forpligtelser, dog ikke ekstra forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, som defineret i aftalen mellem British Energy og den britiske regering om finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, ikke overstiger 2 185 000 000 GBP beregnet i december 2002-priser,
og
b)
Nuclear Liabilities Funds eventuelt utilstrækkelige indfrielse af forpligtelser i forbindelse med British Energys nedlukning af nukleare aktiver, British Energys forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om, og ekstra forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, som defineret i aftalen mellem British Energy og den britiske regering om finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter,
er forenelig med det indre marked og Euratom-traktatens målsætninger, forudsat at den er i overensstemmelse med betingelserne i artikel 2-10.
Artikel 2
1. Det Forenede Kongerige sikrer, at omstruktureringsplanen som meddelt Kommissionen af Det Forenede Kongerige gennemføres i sin helhed.
2. Det Forenede Kongerige aflægger rapport om omstruktureringens gennemførelse senest seks måneder efter denne meddelelse og derefter hvert år, indtil Kommissionen meddeler Det Forenede Kongerige, at der ikke er behov for flere rapporter.
Artikel 3
Så snart de udgifter, der svarer til de i artikel 1, litra b), omhandlede forpligtelser, overstiger 1 629 000 000 GBP beregnet i december 2002-priser, indsender Det Forenede Kongerige udvidede tillægsrapporter til Kommissionen med belæg for, at statens betalinger udelukkende anvendes til at indfri de i litra b) omhandlede forpligtelser, og at der er truffet passende foranstaltninger til at begrænse udgifterne til det minimum, der er nødvendigt for at indfri forpligtelserne. Disse rapporter indsendes på årsbasis. De knyttes til de i artikel 2 omhandlede årsrapporter.
Artikel 4
Ved beregning af beløb i december 2002-priser, jf. artikel 1 og 3, anvender Det Forenede Kongerige den referencesats og kalkulationsrente, som Kommissionen har offentliggjort for Det Forenede Kongerige, og opdaterer den hvert femte år.
Artikel 5
1. Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om at sørge for følgende inden den 1. april 2005:
a)
udskille elforsyningen fra British Energy Generation Limited og inkorporere den som et selvstændigt datterselskab under British Energy plc (eller efterfølgende moderselskaber)
b)
konsolidere de nuværende nukleare produktionsaktiviteter i et enkelt selskab,
og
c)
træffe alle rimelige foranstaltninger med henblik på at opnå licensændringer under Electricity Act 1989 eller, hvis sådanne licensændringer ikke kan opnås, give den britiske regering bindende tidsubegrænsede løfter om, at: i) British Energy behandler sine nuværende nukleare og ikke-nukleare produktionsaktiviteter som særskilte virksomheder i forbindelse med licenser (eller løfter af enhver art til den britiske regering), og at ii) den nuværende nukleare produktionsvirksomhed ikke overfører støtte til andre virksomheder i British Energy-gruppen.
2. I det tilfælde, det i litra c) omhandlede løfte ikke opfyldes ved licensændring, indgiver Det Forenede Kongerige hvert år en rapport til Kommissionen med belæg for, at den nuværende nukleare produktionsvirksomhed ikke har overført støtte til andre virksomheder i British Energy-gruppen. Rapporten baseres på analyser fra uafhængige regnskabseksperter. Den kan knyttes til den i artikel 2 omhandlede rapport. Dette bør dog ikke hindre, at løftet opfyldes ved licensændring, hvis det bliver muligt senere.
3. Det Forenede Kongerige underretter Kommissionen, så snart de i stk. 1 og 2 omhandlede løfter er opfyldt.
Artikel 6
Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om i en periode på seks år fra datoen for denne beslutning ikke at eje eller have dispositionsret over:
-
registreret operationel produktionskapacitet, som er baseret på fossilt brændsel (74), i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,
eller
-
registreret hydroelektrisk stordriftsproduktionskapacitet, som defineret i Renewables Obligation Order 2002, i Det Forenede Kongerige
(begge former for kapacitet herefter kaldet »begrænset kapacitet«), som tilsammen overstiger 2 020 MW, forudsat at:
a)
British Energy i en periode forud for afhændelse (som defineret herefter) er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som overstiger 2 020 MW, på den betingelse at British Energy ikke anvender sådan overskydende begrænset kapacitet eller fralægger sig al operationel kontrol over og interesse i den overskydende begrænsede kapacitet eller elkraft produceret ved hjælp af den overskydende begrænsede kapacitet. I den forbindelse er en »periode forud for afhændelse« perioden fra:
i)
det tidspunkt, hvor Eggborough Power Limited eller Eggborough Power Holdings Limited modtager meddelelse om, at 1) der vil blive gjort brug af ret til at erhverve aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket, eller, at 2) sikkerhed i aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket vil blive realiseret,
og
ii)
den dato, hvor Eggborough-værkets registrerede produktionskapacitet ikke længere er til rådighed for British Energy-gruppen
b)
British Energy i tilfælde af, at en af afhændelsesoptionerne for aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket benyttes, er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som ikke overstiger 2 222 MW, på den betingelse, at British Energy anmelder sin begrænsede kapacitet til National Grid’s operatør som værende 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af den begrænsede kapacitet,
eller
c)
British Energy i tilfælde af, at Eggborough-værket ikke er til rådighed for British Energy-gruppen på grund af uoprettelig skade eller force majeure, er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som ikke overstiger 2 222 MW, på den betingelse, at British Energy anmelder sin begrænsede kapacitet til National Grid’s operatør som værende 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af den begrænsede kapacitet.
Artikel 7
Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om i en periode på seks år fra datoen for denne beslutning ikke at eje eller have dispositionsret over registreret operationel nuklear produktionskapacitet i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde ud over sine nuværende nukleare produktionsaktiver eller drifts- og vedligeholdelsesaftaler, hvor British Energy ikke har interesse i elproduktionen, uden forudgående skriftligt tilsagn fra Kommissionen.
Artikel 8
Det Forenede Kongerige udpeger i løbet af fire måneder fra datoen for denne beslutning ved en åben og gennemsigtig procedure en uafhængig ekspert (herefter kaldet »den uafhængige ekspert«”) til at føre tilsyn med, om BE opfylder betingelserne i artikel 9. Det Forenede Kongerige orienterer straks Kommissionen om denne udpegelse.
Artikel 9
1. Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om:
a)
i en periode på seks år efter den uafhængige eksperts udpegelse ikke at tilbyde at levere til slutbrugere i erhvervslivet, som køber elektricitet direkte fra British Energy på betingelser, hvor prisen på energiforsyningsdelen af aftalen med brugerne ligger under den gældende engrospris, forudsat at British Energy under usædvanlige markedsforhold, hvor den uafhængige ekspert skønner, at visse objektive undersøgelser er gennemført med tilfredsstillende resultat, som beskrevet i artikel 10 (»usædvanlige markedsforhold«), har ret til, så længe sådanne usædvanlige markedsforhold fortsat hersker, i givet fald i god tro at fastsætte prisen på energidelen af aftalen således, at den ligger under den gældende engrospris, for at sætte British Energy i stand til at konkurrere under de i artikel 10 omhandlede forhold,
og
b)
samarbejde i god tro med den uafhængige ekspert og imødekomme alle rimelige anmodninger fra den uafhængige ekspert i tide, herunder anmodninger om information, dokumenter og adgang til personale eller ledelse.
2. Den uafhængige ekspert aflægger hvert år rapport til Det Forenede Kongerige om, hvorvidt British Energy opfylder disse betingelser. Det Forenede Kongerige stiller disse rapporter til rådighed for Kommissionen.
Artikel 10
1. Følgende undersøgelser anvendes til at afgøre, om der hersker usædvanlige markedsforhold:
a)
I en periode på […] (som udløber højst […] inden datoen for Amber Notice-advarslen, som defineret nedenstående) har […] af de af British Energy’s eksisterende slutbrugere i erhvervslivet, som British Energy har tilbudt at levere til på betingelser, hvor marginen på energidelen af aftalen over den gældende engrospris er […], forkastet British Energy’s tilbud.
b)
De elektricitetsmængder, der forhandles på engrosmarkedet i en periode på […], er faldet til under […] af gennemsnittet af de mængder, der blev forhandlet i en tilsvarende periode i de sidste […], der foreligger oplysninger om.
c)
British Energy tilbyder at levere mindst […] elektricitet på engrosmarkedet […], og den pågældende mængde er ikke solgt i løbet af […].
2. Under lignende forhold, og hvis British Energy mener, det kan blive nødvendigt at påberåbe sig usædvanlige markedsforhold, informerer British Energy først den uafhængige ekspert om sin analyse af situationen set i forhold til de objektive undersøgelser (»Amber Notice«).
3. Hvis forholdene efter »Amber Notice«-advarslen ikke bliver bedre, og betingelserne i undersøgelse a), sammen med undersøgelse b) eller c) er opfyldt, underretter British Energy den uafhængige ekspert om, at British Energy har til hensigt at reagere på konkurrencen ved at fastsætte en pris, der ligger under engrosprisen, og fremlægger sine seneste forhåndenværende dokumentation. Derefter har den uafhængige ekspert højst 24 timer til at be- eller afkræfte, at betingelserne i undersøgelse a) sammen med undersøgelse b) eller c) er opfyldt, og derfor til at erklære, om der hersker usædvanlige markedsforhold.
4. Hvis den uafhængige ekspert erklærer, at der hersker usædvanlige markedsforhold, har British Energy i en periode på […] fra datoen for den uafhængige eksperts beslutning, ret til i god tro at afgive tilbud til priser, som er konkurrencedygtige ved direkte salg til erhvervslivet.
5. Perioden på […] kan forlænges af den uafhængige ekspert, så længe betingelserne i undersøgelse c) er opfyldt.
6. Ved periodens udløb finder den prisbegrænsning, der er omhandlet i artikel 9, på ny anvendelse på British Energy.
7. Derefter aflægger British Energy rapport til den uafhængige ekspert med en oversigt over salgsaktiviteterne i den pågældende periode. Disse informationer behandles i den uafhængige eksperts årsrapport.
8. Efter udløbet af den aftalerunde, hvor der herskede usædvanlige markedsforhold, offentliggør den uafhængige ekspert, at han fastslog, at der forelå sådanne omstændigheder, og hvor længe de varede.
Artikel 11
Denne beslutning er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. september 2004.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. září 2004
o státní podpoře, kterou Spojené království zamýšlí poskytnout společnosti British Energy plc
(oznámeno pod číslem K(2004) 3474)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/407/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě zúčastněných stran k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 9. září 2002 uvedla vláda Spojeného království („UK“) v platnost soubor podpor na záchranu britské elektrárenské společnosti British Energy plc („BE“). Komise přijala dne 27. listopadu 2002 rozhodnutí, že k tomuto případu nebude mít námitky (2). Na základě tohoto rozhodnutí měly orgány UK do 9. března 2003 předložit plán restrukturalizace nebo likvidace BE, nebo doložit, že podpora byla splacena.
(2)
Dne 7. března 2003 oznámily orgány UK Komisi plán restrukturalizace. Oznámení vlády UK bylo registrováno jako státní podpora pod číslem případu NN 45/03, protože některá opatření na restrukturalizaci, která zřejmě obsahují státní podporu, již vstoupila v platnost. Další informace byly předloženy dne 13. března 2003. Dne 28. března 2003 se uskutečnilo setkání zástupců Komise a orgánů UK. Dne 21. dubna 2003 odeslala Komise orgánům UK žádost o informace, na kterou orgány UK odpověděly dne 2. května 2003.
(3)
Komise informovala dopisem ze dne 23. července 2003 Spojené království, že se s ohledem na poskytnutou podporu rozhodla zahájit postup stanovený v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení postupu bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky.
(5)
Orgány UK předaly Komisi své připomínky k zahájení postupu dopisem ze dne 22. srpna 2003, který Komise zaregistrovala ve stejný den.
(6)
Komise obdržela připomínky od zúčastněných stran. Předala je Spojenému království, které dostalo příležitost reagovat; jeho připomínky byly přijaty dopisem ze dne 29. října 2003, zaregistrovaným Komisí dne 30. října 2003.
(7)
Komise se setkala s orgány Spojeného království dne 7. října 2003. Po tomto setkání předalo Spojené království informace dopisem ze dne 5. listopadu 2003, který byl zaregistrován dne 10. listopadu 2003. Další setkání se uskutečnilo dne 28. listopadu 2003. Komise dne 5. prosince 2003 odeslala Spojenému království požadavek na poskytnutí informací, na který Spojené království odpovědělo dne 22. prosince 2003. Další setkání se uskutečnilo dne 2. února 2004. Spojené království předalo informace dne 4. února 2004. Dne 10. března 2004 byly Spojeným královstvím předány nové informace. Dne 22. března 2004 se uskutečnilo setkání. Komise odeslala nový požadavek dne 19. dubna 2004, na který Spojené království odpovědělo dne 11. května 2004. Dne 7. června 2004 se uskutečnilo setkání. Dne 1. července 2004 byly předány nové informace a dne 29. července 2004 se uskutečnilo setkání. Další informace poskytlo Spojené království dne 23. srpna 2004.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
1. Příjemce podpory
a) Skupina British Energy plc
(8)
BE je společnost vyrábějící elektrickou energii. V roce 1996 byla privatizována orgány UK. S výjimkou tří speciálních podílů držených orgány UK (jeden v BE a po jednom v každé ze dvou jejích hlavních dceřinných společností v UK) je nyní BE ve vlastnictví výlučně soukromých investorů.
(9)
V době privatizace byla hlavní součástí podnikání BE výroba elektrické energie v šesti jaderných elektrárnách v Anglii a ve dvou jaderných elektrárnách ve Skotsku. BE tyto elektrárny stále provozuje, jejich celková registrovaná kapacita je 9 820 MW, z toho 7 281 MW je v Anglii a Walesu a 2 539 MW je ve Skotsku. BE je jedinou společností ze soukromého sektoru v UK, která vlastní jaderné elektrárny. Společnost dodává elektrickou energii na velkoobchodní trh a některým velkým průmyslovým a komerčním zákazníkům, avšak jinak než v maloobchodním prodeji.
(10)
Po privatizaci vstoupila BE jako akcionář s podílem 50:50 na trh USA (pod názvem Amergen) s cílem nakoupit a provozovat jaderné elektrárny v USA a získala 82,4 % podílu v pronájmu společnosti Bruce Power LP v Ontariu, Kanadě. Ve Spojeném království získala BE v roce 1999 zakázku na maloobchodní dodávku elektrické energie pro společnost South Wales Electricity (následně prodána v roce 2000) a v roce 2000 koupila uhelnou elektrárnu Eggborough s výkonem 1 970 MW za účelem získání větší flexibility a jako bezpečnostní opatření pro případ výpadku jejích jaderných elektráren.
(11)
Z osmi jaderných elektráren v UK vlastněných společností BE je sedm vybaveno technologií „pokročilý plynem chlazený reaktor“ („advanced gas-cooled reactors“ - „AGR“), což je provedení a technologie používané unikátně v UK. Osmá elektrárna, Sizewell B, je vybavena tlakovodním reaktorem („pressurised water reactor“ - „PWR“), což je provedení a technologie běžně používané i v zahraničí.
(12)
Hlavní dceřinné společnosti BE v UK jsou:
-
British Energy Generation Ltd („BEG“), která vlastní a provozuje šest jaderných elektráren v Anglii a vlastní licenci na dodávku elektrické energie pro přímé obchodování,
-
British Energy Generation (UK) Ltd („BEGUK“), která vlastní a provozuje dvě jaderné elektrárny ve Skotsku,
-
Eggborough Power (Holdings) Ltd („EPL“), která vlastní a provozuje uhelnou elektrárnu Eggborough v Anglii,
a
-
British Energy Power & Energy Trading Ltd („BEPET“), která prodává všechny výstupy společnosti BE (všechny, které nesouvisí s přímou dodávkou) a spravuje tržní rizika.
b) Nedávný vývoj
(13)
Následkem výrazného poklesu cen elektrické energie na trhu, na kterém BE působí, spolu s nedostatkem finančního zajištění společnosti BE a s neplánovaným výpadkem elektráren v roce 2002 značně poklesly příjmy vytvořené elektrárnami společnosti BE. Vysoký podíl nevyhnutelných nákladů (4) ve struktuře BE a v jejích jaderných elektrárnách také poskytnul malou možnost reagovat na nižší ceny snížením nákladů.
(14)
Pokles ceny o 8,56 GBP/MWh, který nastal během dvou let před rokem 2002 se při roční produkci 75 TWh (výkon generovaný společností BE za finanční rok) rovná ročnímu snížení příjmů o 642 milionů GBP. Na příjmy BE neměly zmírňující efekt ani smlouvy o prodeji elektrické energie, ani její přímý prodej.
(15)
Z důvodu těchto faktorů se v létě roku 2002 výrazně zhoršila likvidita společnosti BE, pokladní hotovost se snížila z 231 milionů GBP na začátku dubna roku 2002 na pouhých 78 milionů GBP na konci srpna roku 2002, přičemž pokles se urychloval od konce června roku 2002. Kromě významného snížení pokladní hotovosti předpokládala BE významné výdaje v období od září roku 2002 do března roku 2003. Tyto výdaje zahrnovaly platby společnosti British Nuclear Fuel Limited („BNFL“) v rámci smluv o likvidaci vyhořelého paliva, významné investiční náklady v elektrárně Bruce Power, kterou společnost BE vlastní v Kanadě a splátka první tranže jejích dluhopisů, které jsou splatné dne 25. března 2003.
(16)
Dne 5. září 2002, s ohledem na neúspěch nabídky dluhopisů, učiněné v létě, a v obavách o své schopnosti přístupu k nečerpaným bankovním prostředkům, obdrželo představenstvo společnosti BE právní radu, ve které je řečeno, že společnost nebude schopna získat úvěrové prostředky. Protože členové představenstva opravdu nebyli schopni konstatovat, že společnost je schopna tyto úvěrové prostředky splatit, jejich čerpání by se rovnalo obchodování bez rozumných vyhlídek na zabránění konkurzu z důvodu nesolventnosti. To vedlo společnost BE k tomu, že hledala finanční podporu u orgánů UK za účelem zabránit opatřením, která by na společnost byla uvalena z důvodu její nesolventnosti. Tato finanční podpora byla rozhodnutím Komise ze dne 27. listopadu 2002 schválena jako podpora na záchranu.
(17)
Toto rozhodnutí se odvolávalo na závazek vlády UK oznámit Komisi, nejpozději do 6 měsíců od schválení podpory na záchranu, plán likvidace nebo plán restrukturalizace nebo podat důkaz, že prostředky byly splaceny v plné výši a/nebo že byla zrušena záruka. Dne 7. března 2003 oznámila vláda UK Komisi plán restrukturalizace společnosti BE.
2. Plán restrukturalizace
a) Původ obtíží společnosti BE
(18)
Vláda UK identifikovala původ obtíží společnosti BE následovně:
(19)
Na rozdíl od jiných velkých soukromých elektrárenských společností neobchoduje BE s maloobchodními zákazníky. Takové obchodování by poskytlo přirozené finanční zajištění rizika velkoobchodních cen za elektrickou energii. Společnost BE namísto toho prodává svou elektrickou energii primárně na velkoobchodním trhu a malý podíl prodává velkým průmyslovým a komerčním spotřebitelům.
(20)
Pozice společnosti BE na trhu pro maloobchodní dodávky velkým průmyslovým a komerčním spotřebitelům neposkytuje finanční zajištění proti poklesu velkoobchodních cen. Tento trh je plně otevřen pro hospodářskou soutěž od roku 1994. Je konkurenceschopný se spotřebiteli citlivými na ceny. Ceny na tomto trhu také poklesly a jsou z velké části předávány přímo zákazníkům. Proto tedy nedošlo k takovému růstu v maloobchodním rozsahu, který by kompenzoval účinek poklesu velkoobchodních cen.
(21)
Struktura nákladů jaderných elektráren je charakterizována velmi vysokým podílem nevyhnutelných nákladů a nízkým podílem nákladů, kterým se lze vyhnout (5).
(22)
Některé z nevyhnutelných nákladů společnosti BE jsou náklady specifické pro jaderné elektrárny. Za prvé, závazky spojené s ukončením jaderného provozu jsou nezávislé na výkonech, s výjimkou jejich časového rozvržení, které závisí na časovém rozvržení uzavření elektrárny. Za druhé, náklady na likvidaci vyhořelého paliva - což jsou náklady na regeneraci, skladování a konečné uložení vyhořelého paliva - jsou také nevyhnutelné náklady pro palivo, které již bylo vloženo do reaktoru.
(23)
Na druhé straně jsou nevyhnutelné náklady jaderných elektráren nižší než stejné náklady ostatních elektráren v systému, včetně elektráren pro dodávku energie pro pokrytí základního výkonu.
(24)
Pokles tržních cen vedl k velkému snížení rozpětí zisku BE, který byl nad rámec jejích nevyhnutelných nákladů. Následkem toho se výrazně snížily dostupné fondy pro pokrytí nevyhnutelných nákladů a jaderných závazků vyplývajících z předcházející činnosti. To vedlo k obtížnému plnění plateb věřitelům, což vyvolalo požadavky na restrukturalizaci podniku.
(25)
Kromě dlouhodobých nevyhnutelných nákladů vyplývajících z jaderných závazků prodělala BE také na krátkodobějších nevyhnutelných nákladech ve formě finančních výdajů, zvýšených z důvodu navrácení kapitálu akcionářům a z důvodu pořízení elektráren v Eggborough a v severní Americe, a z důvodu ceny smluv o nákupu energie.
(26)
Ušlé příjmy společnosti BE po snížení velkoobchodních cen elektrické energie byly dále zhoršeny významnými neplánovanými výpadky elektráren Torness 2 a Dungeness B. Dne 13. srpna 2002 BE oznámila, že po neplánovaných výpadcích v Torness byla cílová produkce jaderné elektrické energie ve Spojeném království snížena z 67,5 TWh na 63 TWh (± 1 TWh).
b) Restrukturalizační opatření
(27)
Balíček na restrukturalizaci obsahuje následujících 7 opatření, která byla dohodnuta mezi společností BE, jejími největšími věřiteli (včetně státem vlastněné společnosti pro zpracování jaderného paliva BNFL) a vládou UK:
- Opatření A
:
Opatření zaměřené na financování závazků vyplývajících z jaderných aktivit.
- Opatření B
:
Opatření zahrnující palivový cyklus dohodnutý s BNFL.
- Opatření C
:
Opatření pro stabilizaci.
- Opatření D
:
Restrukturalizační balíček pro významné věřitele.
- Opatření E
:
Zavedení nové obchodní strategie.
- Opatření F
:
Prodej aktiv za účelem pomoci financování restrukturalizace.
- Opatření G
:
Odklad platby místních daní.
(28)
Tato opatření jsou popsána v bodech 29 až 102.
(29)
Závazky vyplývající z jaderných aktivit primárně vyvstávají z potřeby regenerace, skladování a konečného uložení vyhořelého jaderného paliva („závazky konečné garance“) a z potřeby vyřazení jaderných elektráren z provozu na konci jejich komerčního života („závazky vyřazení z provozu“).
(30)
Pro některé závazky konečné garance má BE uzavřeny smlouvy se společností BNFL na likvidaci vyhořelého paliva („smluvně pokryté závazky“). Smluvně pokryté závazky představují částku, kterou je BE smluvně povinna v budoucnu zaplatit společnosti BNFL za regeneraci a/nebo skladování vyhořelého paliva z reaktoru typu AGR a za další služby v souvislosti s likvidací vyhořelého paliva. Smlouvy zahrnují regeneraci a skladování vyhořelého paliva a s tím spojených odpadů a týkají se paliva z elektráren s reaktorem typu AGR nejméně do roku 2038 nebo 2086. Tyto smlouvy jsou uzavřeny na pevnou cenu se všemi technickými riziky pro BNFL, spojenými se skladováním a regenerací vyhořelého jaderného paliva. Nárok na veškeré vyhořelé palivo a na většinu s tím spojených odpadů zůstává společnosti BE po celou dobu platnosti smlouvy.
(31)
Existují další závazky konečné garance, které mohou nebo nemusí být spojeny se stejným vyhořelým palivem, a které nejsou v současné době podchyceny smlouvou („smluvně nepokryté závazky“). Smluvně nepokryté závazky se v principu vztahují ke konečné likvidaci vyhořelého paliva, plutonia, uranu a odpadů vznikajících při regeneraci paliva z reaktorů typu AGR, skladování a konečné likvidace vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR, včetně výstavby suchého skladiště v Sizewell B, a skladování a likvidace provozních odpadů.
(32)
Závazky vyřazení z provozu se týkají nákladů na odstranění paliva, dekontaminaci a demontáž jaderných elektráren po ukončení výroby elektrické energie v těchto elektrárnách. Vyřazení z provozu se běžně popisuje jako proces ve třech fázích:
-
fáze 1: odstranění paliva z reaktoru krátce po uzavření stanice a odvoz paliva z elektrárny.
-
fáze 2: demontáž nepotřebných pomocných staveb a celkové zabezpečení komplexu reaktoru, včetně ochrany proti vlivům počasí, který je následně udržován a monitorován, zpravidla během dlouhého časového období, a
-
fáze 3: demontáž reaktoru, aby bylo možno znovu využít pozemek (nejméně 85 roků po ukončení výroby elektrické energie v případě elektráren s reaktorem typu AGR a 50 roků v případě elektráren s reaktorem typu PWR).
(33)
Doposud byly provedeny některé kroky pro financování závazků vyplývajících z jaderných aktivit. V období privatizace byl založen samostatný fond s názvem Fond pro vyřazení jaderných zařízení z provozu („Nuclear Decommissioning Fund“ -„NDF“), ve formě akciové společnosti s akciemi vlastněnými nezávislou společností. Účelem tohoto fondu je akumulovat samostatný fond, který bude použit na oblast vykládky paliva patřící do závazků vyřazení z provozu. Očekávalo se, že financování všech ostatních závazků vyplývajících z jaderných aktivit bude zajištěno mimo provozní peněžní toky z běžného obchodování společnosti BE. Avšak z důvodu poklesu celkových příjmů BE nejsou tyto stávající úpravy pro financování závazků vyplývajících z jaderných aktivit dostatečné.
(34)
Vláda UK zahrnula do svého plánu restrukturalizace řadu nástrojů, aby převzala finanční odpovědnost za financování alespoň části závazků vyplývajících z jaderných aktivit. Tyto nové nástroje budou zavedeny spolu s novými úpravami pravidel pro vklady společnosti BE do fondů ve vztahu k nákladům na závazky vyplývající z jaderných aktivit, společně se správou těchto závazků společnosti BE.
(35)
Plán restrukturalizace předpokládá, že stávající NDF bude rozšířen do nového fondu, nebo nahrazen novým, s názvem Fond na závazky vyplývající z jaderných aktivit („Nuclear Liabilities Fund“ - „NLF“). NLF je zamýšlen jako akciová společnost s akciemi vlastněnými nezávislou společností. NLF má hradit výlohy na smluvně nepokryté závazky a závazky na vyřazení z provozu za:
a)
veškeré palivo pro reaktory typu AGR, které bylo do reaktorů společnosti BE vloženo ještě před datem, kdy byly splněny všechny podmínky předcházející restrukturalizaci, včetně rozhodnutí Komise o plánu restrukturalizace („datum účinnosti restrukturalizace“), za veškeré palivo reaktoru typu PWR, jakož i za skladování a likvidaci provozních odpadů z elektráren;
b)
veškeré závazky vyřazení z provozu BE z fáze 1;
a
c)
veškeré závazky vyřazení z provozu BE z fáze 2 a 3 až do rozsahu, kdy časově rozlišenou hodnotou NDF není možno pokrýt závazky vyřazení z provozu fáze 2 a 3 pokud trvá výpadek plateb.
(36)
Jakmile bude zahájena restrukturalizace, bude BE přispívat do NLF následujícími platbami:
a)
fixní příspěvek na vyřazení z provozu ve výši 20 milionů GBP ročně -indexováno podle Indexu spotřebitelských cen („RPI“) - částka se však bude snižovat po uzavření elektráren;
b)
150 000 GBP, indexováno podle RPI, za každou tunu paliva pro reaktor typu PWR uloženou do reaktoru v elektrárně Sizewell B po datu účinnosti restrukturalizace. Podle orgánů UK je částka 150 000 GBP za tunu srovnatelná s mezinárodními cenami za likvidaci vyhořelého paliva;
c)
275 milionů GBP nových obligací pro NFL. Nové obligace budou mít vysokou hodnotu a nebudou zajištěny;
d)
platby zpočátku v částce 65 % výše konsolidovaného čistého finančního toku BE po zdanění a po odečtení finančních nákladů a po úhradě finančních rezerv („platby NLF“). Tyto platby se po dohodě nazývají „vyčištění hotovosti“. Správci NLF budou mít také právo, čas od času, přeměnit všechny platby NLF nebo jejich část za určitý počet akcií BE. Tak dlouho, pokud budou tyto akcie ve vlastnictví NLF, budou bez hlasovacího práva, a to až do rozsahu, který by jinak znamenal 30 % nebo více hlasovacího práva BE.
(37)
Procentní část finančního toku, podle kterého se budou určovat platby NLF, se může občas upravit na poctivém a rozumném základu, tak, aby akcionáři měli zisk z nerozděleného finančního toku a z nových úpisů akcií BE a tak, aby NLF ani podílníci nebyli nepříznivě ovlivněni jakýmkoliv rozštěpením, vydáním cenných papírů akcionářům nebo jinými akcemi společnosti.
(38)
Platba fixních příspěvků ve výši 20 milionů GBP ročně (indexováno a sníženo po uzavření elektráren) fondu NLF nebo NDF na závazky vyřazení z provozu bude zrychlena na základě současné čisté hodnoty (diskontováno na diskontní sazbu přiměřenou pro NLF nebo NDF, podle okolností) a bude okamžitě splatná a vyplatitelná v případě nesolventnosti BEG nebo BEGUK. Zrychlená platba (zrychlené platby) bude garantována všemi hlavními společnostmi sdruženými v BE Group a zajištěna jejich jměním.
(39)
Správci NLF nebudou mít žádnou roli ani žádné povinnosti kromě správy fondu a jeho investic a provádění plateb oprávněných výdajů. To bude zahrnovat posouzení, zda pro NLF bude výhodné odložit některé platby NLF nebo přeměnit platby NLF na kmenové akcie. Správci NLF nebudou mít žádné oprávnění revidovat závazky, požadavky na financování nebo stanovovat příspěvky od BE.
(40)
Vláda UK přijme v souvislosti s financováním závazků vyplývajících z jaderných aktivit čtyři následující opatření:
- Převzetí odpovědnosti za závazky společnosti BE z historických smluv ohledně vyhořelého paliva
(41)
Vláda UK se zavazuje převzít zodpovědnost za závazky společnosti BE ze smluv uzavřených mezi BE a BNFL („historické smlouvy ohledně vyhořelého paliva“) o i) regeneraci a/nebo uskladnění vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR, uloženého do těchto reaktorů před datem účinnosti restrukturalizace a ii) jiných službách souvisejících s údržbou baněk, zacházení s oxidy a dopravou po železnici na základě stávajících smluv s BNFL.
(42)
Tyto závazky nepokrývají platby za palivo uložené do reaktorů typu AGR po datu účinnosti restrukturalizace a náklady, které budou vznikat u BE na základě nových smluv, které budou výsledkem nových obchodních jednání mezi BE a BNFL. Závazky nepokrývají ani platby za palivo pro reaktory typu PWR, protože BNFL neprovádí regeneraci takového paliva, které je spravováno přímo - co se týká uskladnění - společností BE.
- Závazek pokrýt jakýkoliv schodek ve financování NLF pro fázi 1 závazků vyřazení z provozu a smluvně nepokrytých závazků
(43)
Vláda UK se zavazuje pokrýt jakýkoliv schodek ve financování NLF pro fázi 1 závazků vyřazení z provozu a smluvně nepokrytých závazků (včetně nákladů na výstavbu suchého skladiště Sizewell B a na konečnou likvidaci paliva).
- Závazek pokrýt schodek ve financování NLF pro fázi 2 a 3 závazků vyřazení z provozu
(44)
Vláda UK se zavazuje pokrýt jakýkoliv schodek ve financování NLF v souvislosti s fází 2 a 3 vyřazení z provozu.
- Odpuštění specifické daně
(45)
Výše uvedené závazky vlády UK budou v rozvaze BE vyúčtovány jako aktiva s odpovídajícím úvěrem na účtu zisků a ztrát. Za normálních okolností by závazky byly zdanitelné. Podle vyjádření vlády UK by to vyžadovalo „zvýšit“ úroveň podpory poskytnuté společnosti BE v procesu restrukturalizace o částku daně vyplývající z poskytnutí záruky pro zajištění toho, aby BE byla solventní i po restrukturalizaci.
(46)
Aby tomu zabránily, jsou orgány UK v procesu zavádění legislativy o odpuštění specifické daně prostřednictvím zákona o elektrické energii. Bez takové legislativy o odpuštění specifických daní by vzniknul zdanitelný příjem ve výši přibližně 3 152 milionů GBP. Podle vyjádření vlády UK byl připraven návrh legislativy o odpuštění daní v tom smyslu, který má za cíl zajistit, aby v budoucnu BE nezískala nesymetrickou daňovou úlevu. Každé další zvýšení hodnoty závazků, ať z důvodu změny cen nebo z důvodu revalorizace, bude zdanitelné, čímž se vyrovnají daňové úlevy pro BE, pokud se na účtu zisků a ztrát objeví mimořádné výdaje.
(47)
Tabulka 1 níže obsahuje ocenění nástrojů výše popsané podpory, provedené orgány UK. Tyto odhady hodnoty jsou značně nejisté. Jak náklady spojené se zbavením se závazků vyplývajících z jaderných aktivit, tak příspěvek BE k těmto nákladům jsou značně nejisté. Ke zproštění závazků opravdu bude docházet v průběhu extrémně dlouhého období. Například od BE se nečeká, že se zahájením demontáže reaktoru typu AGR začne dříve než 85 roků po ukončení výroby elektrické energie, zatímco likvidace vyhořelého paliva musí probíhat neustále. Kromě toho existuje mnoho úkolů, včetně vyřazení reaktorů typu AGR z provozu, s nimiž v současné době neexistuje přímá zkušenost. Předpokládaná hodnota podpory se od oznámení změnila. Hlavními důvody jsou zvýšené výnosy z vyčištění hotovosti z důvodu zlepšení očekávané výkonnosti BE, dopad inflace, aktualizace vyplácených obnosů vyplývajících ze závazků z historických smluv ohledně vyhořelého paliva, vyšší objem historického vyhořelého paliva v reaktorech typu AGR z důvodu pozdějšího data účinnosti restrukturalizace a zvýšení hodnoty aktiv držených ve fondu pro vyřazení jaderných elektráren z provozu („Nuclear Generation Decommissioning Fund“) jako reakce na nejnovější tržní hodnotu.
Tabulka 1
Ocenění nástrojů podpory opatření A na základě předpokladů z července roku 2004 (6)
(v milionech GBP)
Původní návrh
Současné předpoklady
Čistá současná hodnota
(diskontováno na 5,4 % nominální sazby (7))
Celkové budoucí platby v hotovosti
(nediskontováno)
Čistá současná hodnota
(diskontováno na 5,4 % nominální sazby (7))
Celkové budoucí platby v hotovosti
(nediskontováno)
Závazky vyplývající z historických smluv ohledně vyhořelého paliva
2 185
3 218
2 377
3 067
Smluvně nepokryté závazky
750
3 166
951
3 375
Závazky vyřazení z provozu
879
4 917
1 115
5 062
Částky vložené společností BE do NLF
- 1 432
- 1 845
- 2 007
- 2 510
Čisté částky splatné ministerstvem zahraničí-
197
6 238
59
5 927
Odpuštění daní
916
946
1 047
1 077
Celkem
3 298
10 402
3 483
10 071
Původní návrh: Platby v hotovosti byly oceněny v březnu roku 2003 na základě cen z prosince roku 2002.
Současné předpoklady: Platby v hotovosti byly oceněny v březnu roku 2004 na základě cen z března roku 2004.
(48)
Společnost BNFL jednak poskytuje společnosti BE jaderné palivo pro všechny její reaktory typu AGR a jednak zpracovává nebo ukládá toto palivo, pokud je vyhořelé (8).
(49)
V rámci plánu restrukturalizace se společnost BNFL, která je největším samostatným věřitelem BE, dohodla, že upraví svoje smlouvy s BE jak v souvislosti s dodávkou paliva, tak v souvislosti se zpracováním vyhořelého paliva.
(50)
Smlouvy o dodávce paliva, uzavřené mezi BE a BNFL před sestavením plánu restrukturalizace, jsou datované od roku 1997 v případě BEG nebo od roku 1995 v případě BEGUK. Předpokládalo se, že budou v platnosti do 31. března 2006, avšak se záměrem tyto smlouvy po uvedeném datu znovu projednat a prodloužit jejich platnost v případě BEG a s možností prodloužit jejich platnost v případě BEGUK.
(51)
Ceny za dodávku paliva obsahovaly roční fixní poplatky a přídavné proměnné poplatky za dodaný palivový článek. Výše těchto poplatků byla dohodnuta s tím, že poplatky budou valorizovány v souladu s indexem inflace.
(52)
Formou dodatku k předcházejícím smlouvám vstoupily od 1. dubna 2003 v platnost nově dohodnuté podmínky pro dodávku paliva. Tyto nové podmínky také budou tvořit základ nových dohod pro celý životní cyklus dodávky paliva pro reaktory typu AGR po 31. březnu 2006, které vstoupí v platnost od 1. dubna 2006.
(53)
V nových podmínkách budou fixní roční platby podle dřívějších ujednání sníženy o 5 milionů GBP za rok a bude poskytnuta další sleva, v závislosti na základních cenách elektrické energie, avšak se stropem 15 milionů GBP (v cenách roku 2003 a na základě indexu spotřebitelských cen). Jinak zůstanou ceny stejné jako v předcházejících smlouvách.
(54)
S ohledem na dodávku paliva od 1. dubna 2006 a s výhradou, že zůstanou otevřené nejméně 4 ze 7 elektráren s reaktorem typu AGR, bude fixní poplatek splatný společností BE 25,5 milionů GBP, snížené o slevu popsanou výše, s proměnným poplatkem (podle stávajících smluv) rovnajícím se částce 191 000 GBP za jednu tunu uranu. Tyto ceny mají peněžní hodnotu k červenci 2002 a budou indexovány podle indexu spotřebitelských cen.
(55)
V období, kdy zůstanou otevřeny pouze tři nebo méně elektráren, mohou být ceny stanoveny na základě doporučení společného týmu společností BE a BNFL, s ohledem na studii programu optimalizace konce životnosti závodu společnosti BNFL pro výrobu paliva.
(56)
Právní předchůdci společností BEG a BEGUK (Nuclear Electric a Scottish Nuclear) uzavřeli v roce 1995 dlouhodobé smlouvy s BNFL o uskladnění a regeneraci radioaktivního paliva z reaktorů typu AGR a s tím související služby. BEGUK (Scottish Nuclear) uzavřela v roce 1995 další smlouvu o dlouhodobém uskladnění veškerého paliva z reaktorů typu AGR, které vzniká navíc nad rámec již dohodnutého množství pro regeneraci. Společnost BEG také v roce 1997 podepsala další smlouvu o službách souvisejících s likvidací vyhořelého paliva, která se zabývala celým životním cyklem radioaktivního paliva z reaktorů typu AGR, přesahujícího množství z reaktorů BEG dohodnuté ve smlouvě z roku 1995. Všechny smlouvy uvedené výše budou dále nazývány jako „stávající smlouvy o likvidaci vyhořelého paliva“. Tyto smlouvy zaručují služby pro období do roku 2038 nebo 2086 (v závislosti na kategorii odpadu).
(57)
V rámci stávajících smluv o likvidaci vyhořelého paliva zůstává BE nárok na veškeré vyhořelé palivo. BEG a BEGUK budou případně požádány, aby přijaly ze skladů BNFL vysoce aktivní odpad, vyhořelé palivo, určitý odpad z meziproduktů a zpracovaný uran a plutonium tak, aby splnily svoji zodpovědnost za likvidaci těchto produktů.
(58)
Ceny za tyto smlouvy jsou v podstatě fixní, jejich úpravy proběhnou podle inflace a, v případě závazků pro skladování a regeneraci, závisí na hmotnosti dodaného paliva. Stanovené ceny původních smluv z roku 1995 také zahrnují částky za vyřazení z provozu THORP (Thermal Oxide Reprocessing Plant - Tepelná elektrárna pro regeneraci oxidu) v Sellafieldu, v níž probíhá regenerace paliva z reaktoru typu AGR. S ohledem na podstatu služeb poskytovaných společností BNFL je společnost BE povinna provádět trvalé platby za dodané množství paliva bez ohledu na to, zda ukončí smlouvy z důvodu nedodaného paliva.
(59)
Platby za uskladnění a regeneraci paliva podle smluv z roku 1995 jsou fixní a probíhají až do ukončení platnosti smluv v roce 2086. Platby se provádí měsíčně. Platby podle smluv z roku 1997 jsou závislé na načasování a hmotnosti dodávek paliva do BNFL. Tyto fixní platby odpovídají paušální částce, placené podle pevného časového harmonogramu.
(60)
Smlouvy o likvidaci recyklovaného vyhořelého paliva (dále nazývané jako „nové smlouvy o likvidaci vyhořelého paliva“) se použijí různě, podle toho, zda likvidované palivo bylo uloženo před datem účinnosti plánu restrukturalizace nebo po tomto datu.
(61)
V případě paliva uloženého před datem účinnosti plánu restrukturalizace budou provedeny tyto významné revize:
a)
naplánované platby budou zkráceny tím způsobem, že čistá současná hodnota budoucích plateb, vypočtená za pomoci diskontní sazeb veřejného sektoru v UK, zůstane nezměněna;
b)
články o ukončení platnosti smluv budou změněny tak, že pokud se BE i přes provedenou restrukturalizaci stane nesolventní, budou smlouvy ukončeny bez postihu společnosti BE. Orgány UK uvedly, že v tomto případě bude pravděpodobně nutné pokračovat v likvidaci tohoto paliva v závodě BNFL v Sellafieldu a bude třeba, aby vláda UK nebo společnost NLF vstoupily do smluvního vztahu se společností BNFL nebo s její nástupnickou společností, aby toto bylo zajištěno. Orgány UK uvedly, že v takovém případě by očekávaly, že takové nové smlouvy by byly založeny na revizi všech relevantních okolností v dané době, včetně stávajících smluvních podmínek.
(62)
V případě paliva uloženého k datu účinnosti plánu restrukturalizace nebo po tomto datu budou provedeny tyto významné revize:
a)
nárok na vyhořelé palivo přejde na společnost BNFL v okamžiku, kdy převezme riziko za likvidaci vyhořelého paliva (to znamená při dodávce vyhořelého paliva do BNFL), po tomto okamžiku nebude mít BE žádnou další zodpovědnost za toto palivo;
b)
platby za služby poskytované v souvislosti s vyhořelým palivem budou splatné v souvislosti s vložením nevyhořelého paliva do reaktorů společnosti BE, spíše než v některém pozdějším období (například při dodávce vyhořelého paliva společnosti BNFL) a budou závislé na plánu vkládání a budou odsouhlaseny pro každý rok;
c)
základní cena za vyhořelé palivo bude 150 000 GBP za jednu tunu uranu, splatná v okamžiku vložení nevyhořelého paliva do reaktoru, v cenách roku 2003. Následně bude cena indexována podle indexu spotřebitelských cen. Každý rok se také provede navýšení nebo snížení ceny podle vzorce založeného na množství elektrické energie vyrobené v jaderných elektrárnách s reaktory typu AGR a na základě ceny elektrické energie pro pokrytí základního výkonu v Anglii a Walesu, což představuje ochranu společnosti BE před změnami ceny elektrické energie. Základní cena za likvidaci vyhořelého paliva se blíží hodnotě 0,6 GBP/MWh, před navýšením nebo snížením ceny.
(63)
Tabulka 2 ukazuje vlivy na společnost BE v souvislosti se změnami smluv se společností BNFL o dodávce paliva, jak je očekávají orgány UK podle tří možných scénářů vývoje trhu s elektrickou energií.
Tabulka 2
Vlivy změn smluv se společností BNFL o dodávce paliva
(v milionech GBP)
Výpočet úspor za dodávky paliva
Rok ke dni 31. března
2004
2005
2006
2007
2008
Náklady před restrukturalizací
-
Banka a zvýšení ceny
221
247
232
203
213
-
Snížení ceny
216
241
227
198
208
Náklady po restrukturalizaci
-
Banka
206
231
218
188
201
-
Zvýšení ceny
207
231
227
198
207
-
Snížení ceny
200
220
205
176
186
Úspory
-
Banka
15
16
14
15
12
-
Zvýšení ceny
14
16
5
5
6
-
Snížení ceny
16
21
22
22
22
(64)
Orgány UK uvedly, že uvedení přesných předpokladů úspor BE po roce 2006 je obtížné, protože ukončení platnosti smluv o dodávce paliva uzavřených před restrukturalizací bylo naplánováno na rok 2006. Stanovení předpokládaných přínosů pro BE ze změn proto tedy musí vzít určitým způsobem v úvahu přínosy i pro BNFL z prodloužení smluv do konce životnosti elektráren společnosti BE, což se odráží v cenách nových smluv. Orgány UK s uvážením těchto nejistot uvedly, že interní předpoklady BE o úspoře nákladů během životního cyklu elektráren jsou 239 milionů GBP (nediskontováno) a 140 milionů GBP (diskontováno reálnou sazbou 3,5 % (9)). Tabulka 3 ukazuje vliv na společnost BE v souvislosti se změnami smluv o vyhořelém palivu z reaktorů typu AGR, uzavřených se společností BNFL, které očekávají orgány UK, při stejných třech možných scénářích (10). Čistá současná hodnota (NPV) je vypočítána s použitím reálné diskontní sazby veřejného sektoru v UK ve výši 3,5 %. Tato tabulka ukazuje pouze dopady změn cen ve smlouvách o uloženém palivu k datu účinnosti plánu restrukturalizace nebo po tomto datu. Dopady změn ve smlouvách o palivu uloženém před datem účinnosti plánu restrukturalizace je obtížné stanovit, protože mohou být materializovány pouze v tom případě, že se BE stane nesolventní. Kromě toho je, podle orgánů UK, těžké odhadnout prospěch BE z přenosu nároku na vyhořelé palivo a s tím spojených povinností na společnost BNFL. Orgány UK nicméně uvedly, že subjektivní odhady přínosu pro BE z tohoto přenosu jsou přibližně 1 421 milionů GBP (nediskontováno) a 148 milionů GBP (diskontováno nominální sazbou 5,4 %). Tento přínos není v tabulce 3 zahrnut.
Tabulka 3
Dopad změn NPV na budoucí smlouvy o vyhořelém palivu z reaktorů AGR (11)
(v milionech GBP)
Čistá současná hodnota
Nediskontované celkové platby
Před restrukturalizací
-
Banka
592
1 117
Po restrukturalizaci
-
Banka
418
558
-
Zvýšení ceny
881
1 204
-
Snížení ceny
3
4
Úspory
-
Banka
174
559
-
Zvýšení ceny
- 289
- 87
-
Snížení ceny
589
1 113
(65)
Původně společnosti, které jsou nyní BEG a BEGUK, samy nakoupily uran pro jeho přeložení do BNFL a použily jej pro výrobu jaderného paliva pro své elektrárny s reaktory typu AGR. Společnost, která je nyní BEGUK, potom převedla své smlouvy o pořizování uranu na společnost BNFL. Tyto předcházející smlouvy byly uzavřeny na dlouhou dobu a byly, v každém případě, postačující pouze pro relativně malá množství materiálu požadovaného společností BEGUK, a proto tato změna dala společnosti BNFL pouze omezené možnosti rozvoje obchodu v souvislosti s nákupem a prodejem uranu.
(66)
Součástí nového jednání mezi BE a BNFL o smlouvách o budoucích dodávkách vyrobeného jaderného paliva ve společnosti BNFL společnosti BE bylo dohodnuto, že také společnost BEG musí převést svoje smlouvy o pořizování uranu na společnost BNFL, která se tak stane zodpovědná za tvorbu nových dohod o pořizování uranu pro výrobu jaderného paliva pro elektrárny BEG s reaktory typu AGR.
(67)
Ve stejném okamžiku odkoupí společnost BNFL zásoby uranu společnosti BEG, jejichž předpokládaná účetní hodnota je 67 milionů GBP.
(68)
Jako součást plánu restrukturalizace dosáhla BE dohod („stabilizační dohody“) o stabilizaci, spojených s určitými podmínkami plateb, splatných společnosti BNFL a řadě významných finančních věřitelů („významní věřitelé“), mezi které patří držitelé většiny obligací splatných v roce 2003, 2006 a 2016 v librách šterlinků a vydaných společností BE („držitelé obligací“), syndikát banky „Eggborough Bank“ včetně Royal Bank of Scotland jako poskytovatele akreditivu („RBS““) (společně „bankovní věřitelé“) a protistrany ke třem neproplaceným Dohodám o nákupu energie („PPA“) a smlouvám na rozdíly (contracts for differences): Teaside Power Limited („TPL“), Total Fina Elf („TFE“) a Enron (dále nazývaní společně jako„protistrany PPA“).
(69)
Podle stabilizačních dohod začne období stabilizace dne 14. února 2003 a skončí nejdříve dne 30. září 2004 nebo při zániku nebo po dokončení restrukturalizace. BNFL a významní věřitelé se s BE dohodli, že během tohoto období nepodniknou žádné kroky pro způsobení nesolventnosti a nebudou po společnosti BE požadovat ani zvyšovat její dlužné a splatné částky.
(70)
Povinnosti společností BE a BNFL a významných věřitelů ve smyslu stabilizačních dohod jsou popsány v bodech 71 až 73.
(71)
Podle stabilizačních dohod:
a)
Bude pokračovat platba úroků držitelům obligací a bankám syndikátu Eggborough Bank v souladu se stávajícími úmluvami.
b)
Bance RBS bude vyplácen roční úrok ve výši 6 % (s ohledem na její akreditiv) z částky 34 milionů GBP a protistranám PPA z jejich nárokovaných částek (RBS 37,5 milionů GBP; TPL 159 milionů GBP; TFE 85 milionů GBP; Enron 72 milionů GBP).
c)
EPL bude vyplácena částka odpovídající jejím provozním a investičním nákladům.
d)
BE bude dále až do dokončení restrukturalizace nakupovat energii od společnosti TPL za fixní ceny na úrovních odpovídajících běžné křivce vývoje cen za elektrickou energii.
e)
Společnosti BNFL bude od 1. dubna 2003 nabíhat úrok s ohledem na částky podle stávajících smluv o likvidaci vyhořelého paliva a bude odpuštěn, pokud dojde k restrukturalizaci. Částky, které vzešly ze stávajících dohod o likvidaci vyhořelého paliva v souvislosti s palivem uloženým před datem účinnosti plánu restrukturalizace budou zmrazeny, pokud překročí částky, které by byly splatné v případě nabytí účinnosti nové smlouvy o likvidaci vyhořelého paliva ode dne 1. dubna 2003 a budou odpuštěny, pokud dojde k restrukturalizaci.
(72)
Podle stabilizačních dohod:
a)
BNFL zmrazí od listopadu roku 2002 do 31. března 2003 všechny platby splatné podle stávajících smluv o likvidaci vyhořelého paliva ze dne 1. dubna 2003, BNFL zastaví zvyšování rozdílu mezi platbami splatnými podle stávajících a nových smluv o likvidaci vyhořelého paliva.
b)
Držitelé obligací zmrazí jistiny splatné na základě obligací roku 2003.
c)
Banky syndikátu „Eggborough Bank“ zmrazí hlavní splátky a jiné platby splatné podle Smlouvy o kapacitách a poplatcích na údržbu („CTA“) kromě plateb zahrnutých do trvalých povinností společnosti BE.
d)
Banka RBS zmrazí veškeré částky související s odškodněním RBS, jejími smíšenými garancemi nebo s jejím akreditivem;
a
e)
Protistrany PPA zmrazí veškeré částky vzniklé v rámci PPA kromě trvalých povinností BE.
(73)
Povinnosti významných věřitelů podle jejich stabilizačních dohod o platbách pozbudou platnosti, pokud nastane některý z následujících případů a významný věřitel předá společnosti BE zprávu o ukončení:
a)
Vznikne prodleva v platbě časově nerozlišených plateb tomuto významnému věřiteli, která trvá déle než 20 pracovních dnů.
b)
Likvidace společnosti BE nebo vydání návrhu nebo příkazu na správní dozor nad BE nebo některou její pobočkou.
c)
Vláda UK vznese písemný požadavek na vyrovnání dluhu společností BE a jejích poboček vyplývajícího z Dohody o poskytnutí úvěru nebo z některé smlouvy s komerčními bankami garantované vládou UK.
d)
Zástupce „Eggborough Credit Facility“, RBS, bankovní syndikát TPL nebo společnost Enron nevydají náležitá schválení.
e)
Společnost BE nebo některá její pobočka vydá dokumentaci, která předpokládá distribuci významným věřitelům za jiných podmínek, než které jsou uvedeny v podmínkách schválených významnými věřiteli.
(74)
Tabulka 4 stanovuje úroveň hotovosti, která by podle orgánů UK mohla být uspořena společností BE díky stabilizačním dohodám, pokud by datum účinnosti plánu restrukturalizace bylo 31. března 2004.
Tabulka 4
Hotovost uspořená společností BE díky stabilizačním dohodám
(v milionech GBP)
Rok končící v březnu20 03
Rok končící v březnu 2004
BNFL
132
265
Držitelé obligací
110
0
Eggborough Bank
47
40
TPL
13
33
TFE
3
14
Enron
4
19
Dopad na DPH
0
- 8
Dopad na úroky
- 9
- 21
Dopad stabilizace
300
342
Kumulovaná hotovost
300
642
(75)
Kromě stabilizačních dohod předpokládá plán restrukturalizace také požadavky na restrukturalizaci a změnu časového plánu pohledávek významných věřitelů. Dne 14. února 2003 dosáhla BE nezávazné dohody s významnými věřiteli o kompromisu a rozložení jejich pohledávek.
(76)
Pasiva významných věřitelů, u kterých je třeba dosažení kompromisu, jsou podle neauditované účetní uzávěrky společnosti za období šesti měsíců ke dni 30. září 2002 následující:
-
Držitelé obligací: 408 milionů GBP
-
Bankovní věřitelé: 490 milionů GBP
-
Protistrany PPA: 365 milionů GBP
(77)
Podle hlavních podmínek již byly pro účely restrukturalizačního balíčku stanoveny nárokované částky PPA ve výši 316 milionů GBP.
(78)
Pasíva budou restrukturalizována a znovu časově rozložena takto:
a)
budou vydány nové obligace v hodnotě 275 milionů GBP, které budou rozděleny mezi držitele obligací, bankovní věřitele, RBS, TPL, TFE a Enron;
b)
s bankami syndikátu Eggborough Bank bude uzavřena nová CTA s finanční návratností pro banky, která se rovná hodnotě 150 milionů GBP nových obligací;
c)
pro držitele obligací, bankovní věřitele, RBS, TPL, TFE a Enron budou vydány kmenové akcie BE;
(79)
Společnost BE provedla revizi své obchodní strategie s cílem snížit rizika závislosti na výstupech a na změnách cen. Provedená revize tvoří jeden z prvků restrukturalizačního balíčku, který zvýší finanční odolnost společnosti BE.
(80)
Společnost BE je jedním z největších výrobců elektrické energie ve Spojeném království, přispívající 20 % k celkové výrobě elektrické energie v UK. Toto portfolio výroby elektrické energie se skládá z výroby v jaderných elektrárnách (83 % kapacity) a v uhelných elektrárnách (17 % kapacity). Všechny elektrárny mohou vyrobit přibližně 75 TWh ročně.
(81)
Obchodní odnož společnosti BE, společnost BEPET, je odpovědná za prodej portfolia generované elektrické energie společností BE, řízení závislosti BE na kolísání cen elektrické energie na trhu a za zajištění co nejvyšších prodejních cen, kterých společnost BE dosáhne na trhu. Protože 83 % kapacity výroby společnosti BE představuje elektřina z jaderných elektráren, je hlavním záměrem BEPET prodej této téměř nepřetržité dodávky elektrické energie.
(82)
V obchodním portfoliu je také klíčovým prvkem uhelná elektrárna v Eggborough. Tato elektrárna nabízí flexibilní dodávku energie pro uspokojení měnících se požadavků zákazníků a také hodnotnou „pojistku“ pro případ výpadku jaderné elektrárny. Elektrárna je flexibilní s ohledem na požadavky velkých průmyslových a komerčních zákazníků a je také částí jejich velkoobchodního prodeje.
(83)
Aby mohla společnost BEPET řídit závislost společnosti BE na kolísání cen a současně maximalizovat své prodejní ceny na trhu, prodává své výstupy dopředu. V okamžiku, kdy je elektrická energie vyráběná, snaží se BEPET, společně s ostatními výrobci, mít prodáno 100 % své vyrobené energie, aby zabránila své závislosti na typicky proměnných cenách v mechanismu vyrovnávajícím odchylky v soustavě (Balancing Mechanism). Díky prodeji v předstihu je společnost schopna zaručit, že budoucí generované výkony jsou prodány za ceny běžné v dané době a, v některých případech, také to, že ceny za budoucí produkci jsou fixní.
(84)
Společnost BEPET má velké množství cest, kterými může prodávat produkci společnosti BE a 32 % její celkové produkce prodává formou tzv. přímého prodeje (Direct Supply Business „DSB“). DSB vznikl organicky a představuje klíčový prvek obchodní strategie společnosti BE.
(85)
Pozice společnosti BE na maloobchodním trhu je vzhledem k jejímu generovanému výkonu relativně malá ve srovnání s ostatními významnými producenty ve Velké Británii. Růst BE na tomto trhu je motivován spíše cílem rozšířit distribuční možnosti pro dodávku elektrické energie než obsadit maloobchodní trh jako takový. BE dosahuje vzhledem k soutěžní podstatě tohoto trhu hrubého rozpětí svého přímého prodeje ve výši přibližně 2 % (12).
(86)
Důvodem finančních obtíží, kterým musela BE v září roku 2002 čelit, byly tři významné neproplacené dohody o nákupu elektrické energie a smlouvy na rozdíly, které společnost uzavřela jako součást své dřívější podnikové obchodní aktivity. Každá z nich byla zahrnuta do dohody o kompromisu uzavřené s významnými věřiteli jako součást restrukturalizačního balíčku.
(87)
První z nich je smlouva se společností TFE. Ve srovnání se současnými běžnými tržními cenami je cena uplatněná podle této smlouvy velmi vysoká. Dohoda byla uzavřena v roce 1997, v době, kdy ceny byly v průměru mnohem vyšší než v současné době. Dohoda je pro společnost BE v podstatě neproplacená a nárokovaná částka k výplatě pro společnost TFE je 85 milionů GBP.
(88)
Další dohoda se týká swapového kontraktu se společností Enron ze dne 1. dubna 1996, což je nástroj pro finanční vyrovnání, založený na rozdílu mezi špičkovými a mimošpičkovými cenami. BE uzavřela tuto smlouvu před nákupem elektrárny v Eggborough. Byla míněna jako ochrana proti rizikům vyplývajícím ze změn v narůstajícím obchodování s průmyslovými a komerčními zákazníky. Nárokovaná částka k výplatě pro společnost Enron, uznaná v restrukturalizačním balíčku, je 72 milionů GBP.
(89)
Třetí smlouva se týká dohody s TPL, kterou BE převzala s nákupem společnosti SWALEC. Tato smlouva byla původně podepsána dne 26. června 1991. Jedná se v podstatě o neproplacenou smlouvu. Nárokovaná částka k výplatě pro společnost TPL, uznaná v restrukturalizačním balíčku, je 159 milionů GBP.
(90)
Společnost BE se rozhodla, že jako součást restrukturalizačního balíčku pro restrukturalizaci zabezpečí více střednědobých fixních prodejních cen za své výstupy. Podle vlády UK sníží zavedení této strategie nestálost toku hotovosti a posílí dlouhodobou finanční životaschopnost společnosti.
(91)
Podle této nové strategie způsobí pevné ceny za prodej budoucí produkce to, že společnost prodá dopředu větší podíl své produkce v příštích 3-5 letech za pevnou cenu, takže společnost BEPET stanoví cenu vetší části budoucí produkce.
(92)
Hlavní záměry nové obchodní strategie jsou i) omezit cenová rizika zajištěním budoucích smluv za pevné ceny, ii) udržovat životaschopné obchodní kanály pro významné objemy vyráběné elektrické energie a iii) zajistit další hotovost pro udržení adekvátních finančních rezerv.
(93)
Od okamžiku, kdy byla začátkem prosince roku 2002 vyhlášena nová obchodní strategie, byla společnost BE úspěšná v prodeji nebo rozšíření prodeje o dalších 14,8 TWh v přímém prodeji pro období roků 2003 až 2006. Toho bylo dosaženo obnovením ročních smluv a některých rozšíření víceletých dohod. K datu 6. března 2003 vedla BE také jednání s řadou velkoobchodních partnerů na téma strukturovaných nákupů.
(94)
Dne 6. února 2003 byly podepsány významné smlouvy se společností British Gas Trading Limited o ročním prodeji přibližně 10 TWh až do 1. dubna 2007, z něhož je více než polovina za pevnou cenu.
(95)
Nové smlouvy se společností BNFL také poskytují určitý prvek ochrany pro BE před změnami ceny elektrické energie s ohledem na cenu, která bude zaplacena, v závislosti na ceně elektrické energie, za dodávku paliva pro generátory typu AGR a za likvidaci vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR. Při současných tržních cenách poskytuje nová dohoda s BNFL částečnou ochranu přibližně 60 % výstupu generátorů typu AGR společnosti BE, což je roční produkce přibližně 58 TWh.
(96)
BE navrhuje soustředit se ve své střednědobé strategii na tyto úkoly:
a)
Zajistit, aby jaderné elektrárny společnosti BE pracovaly z hlediska bezpečnosti a výkonu na světové úrovni.
b)
Zvýšit bezpečnost při současném zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti.
c)
Omezit závislost na velkoobchodních cenách elektrické energie ve Spojeném království a současně dále udržovat spolehlivé cesty na trh. Toho se dosáhne smluvními podmínkami, možností proměnné výroby elektrické energie v Eggborough a pomocí přímého prodeje, se zaměřením primárně na průmyslový a komerční zákaznický sektor.
d)
Rozvíjet ziskový obnovitelný prodej pro podporu konkurenceschopnosti přímého prodeje.
e)
Stále dodržovat závazky o podpoře aktivit spojených s bezpečností, které jsou financované EU v bývalém Sovětském svazu a v zemích východní Evropy.
(97)
Dne 23. prosince 2002 oznámila BE, že začala připravovat tento koncept dohody o prodej svého 82,4 % podílu ve společnosti Bruce Power: prodej 79,8 % konsorciu složenému ze společností Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust a TransCanada PipeLines Limited (dále jen „konsorcium“) a 2,6 % společnosti Power Workers’ Union Trust No1 and The Society. Konsorcium se dále dohodlo, že nakoupí 50 % podíl společnosti BE v Huron Wind, což je projekt větrných turbín v Ontariu. Prodej společností Bruce Power a Huron Wind konsorciu se uskutečnil dne 14. února 2003. Při uzavření obchodu obdržela společnost BE 678 milionů CAD v hotovosti. Dále společnost BE očekává, že obdrží až 140 milionů CAD při novém spuštění dvou jednotek Bruce A a z účtů založených u třetí osoby.
(98)
První výtěžek ve výši 275 milionů GBP, snížený o určitou částku za náklady spojené s převodem, byl proplacen na účet odsouhlasený společností DTI a byl v její prospěch zaúčtován na základě smlouvy o podřízeném dluhu (Credit Facility Agreement - „CFA“).
(99)
Společnosti Exelon Generation Company, LLC („Exelon“) a British Energy Investment Ltd. činily v souvislosti s jejich zájmy ve společnosti AmerGen návrhy ohledně prodeje společnosti AmerGen. Dne 22. prosince 2003 schválili akcionáři společnosti BE prodej jejího 50 % podílu v AmerGen společnosti Exelon Generation Company LLC. BE obdržela přibližně 277 milionů USD v hotovosti.
(100)
Několik místních orgánů souhlasí s bezúročným odkladem platby obchodních poplatků, které si nárokují vůči společnosti BE.
(101)
Podle informací poskytnutých orgány UK se jedná o tyto organizace:
-
Rada města Lancaster City, ohledně elektrárny Heysham, částka 1 775 240 GBP,
-
Okresní rada Shepway, ohledně elektrárny Dungeness, částka 578 524 GBP,
-
Rada městského okresu Hartlepool, ohledně elektrárny Hartlepool, částka 447 508 GBP,
-
Rada města North Ayrshire, ohledně elektrárny Hunterston, částka 735 947 GBP,
-
Rada města East Lothian, ohledně elektrárny Torness, částka 765 986 GBP.
(102)
Celkově byly posunuty platby v úhrnné výši 4 303 205 GBP a to z termínu platby listopad 2002 na termín únor 2003. Částky podle opatření G zaplatila BE v plné výši v únoru roku 2003 a úrok za pozdní platbu ve výši 65 656,24 GBP byl zaplacen dne 7. října 2003. Výpočet úroku byl proveden podle referenčních sazeb Komise, které byly pro Spojené království 6,01 % do 31. prosince 2002 a 5,42 % po tomto datu.
c) Finanční dopady restrukturalizačního balíčku
(103)
Orgány UK předtím, než uvedly účinky plánu restrukturalizace na životaschopnost BE, popsaly ekonomiku výroby elektrické energie v jaderných elektrárnách. Při odhadu ekonomiky aktivit BE při výrobě elektrické energie rozlišuje tento popis mezi nevyhnutelnými náklady v současné době pracujících elektráren společnosti BE a mezi náklady, kterým se lze vyhnout. Jaderné elektrárny jsou charakteristické velmi vysokými nevyhnutelnými náklady a poměrně nízkými náklady, kterým se lze vyhnout, zejména krátkodobými mezními náklady. Protože rozhodnutí vyrábět elektrickou energii je motivováno výší nákladů, kterým se lze vyhnout a na základě faktu, že jaderné elektrárny mají nejnižší krátkodobé mezní náklady, jsou podle orgánů UK jaderné elektrárny, pokud jsou v provozu, ekonomicky hospodárné.
(104)
Orgány UK potom argumentují tím, že pokud bude restrukturalizace společnosti BE úspěšná, nebude podnik strukturálně vytvářet ztrátu. Podle orgánů UK je plán schopen stanovit problematiku vzniku obtíží společnosti BE a je schopen vést k dlouhodobé životaschopnosti. Konkrétně, plán zlepší obchodní strategii BE při snaze o kompenzaci své nezajištěné pozice, zprostí BE od některých velmi vysokých fixních nákladů při přebírání historických jaderných závazků a umožní vytvořit dostatečně vysoké finanční rezervy pro zajištění jejích aktivit.
(105)
Cílem plánu restrukturalizace BE je restrukturalizovat náklady a závazky BE a zavést do praxe stabilní kapitálovou strukturu, aby BE mohla dlouhodobě pokračovat v činnosti jako finančně životaschopná entita. Aby BE mohla být považována za finančně životaschopnou, předpokládá vláda UK, že se během určité doby společnost musí stát ziskovou, s pozitivním finančním tokem a musí být schopná nepřetržitě financovat svoje aktivity.
(106)
Za účelem dosažení cíle finanční životaschopnosti byly rozvinuty následující komponenty plánu restrukturalizace:
a)
prodej podílů BE ve společnostech Bruce Power a AmerGen, aby se vytvořily hotovostní zdroje podniku, zvýšila odolnost a aby se snížil rozsah obchodování;
b)
snížení stávající základny nákladů společnosti BE obchodními jednáními se stávajícími významnými věřiteli o kompromisu při jejich historických nárocích a uzavřením Dohody o stabilizaci při restrukturalizaci, výměnou za kombinaci nových dluhů a nového jmění BE po dokončení restrukturalizace;
c)
převzetí nákladů na některé závazky vyplývající z jaderných aktivit vládou UK; nová komerční jednání o úvodních a konečných smlouvách o jaderném palivu se společností BNFL; nové obchodní úmluvy s BNFL také snížily závislost BE na nepříznivých pohybech cen elektrické energie;
d)
zavedení nové obchodní strategie pro snížení závislosti BE na objemu velkoobchodního trhu s elektrickou energií a cenového rizika.
(107)
Podle orgánů UK byl plán restrukturalizace vytvořen tak, aby byly vzaty v úvahu klíčové požadavky finanční životaschopnosti, konkrétně schopnost společnosti financovat svoje aktivity. Protože společnost očekává, že bude čelit potížím při získání finančních prostředků od banky nebo z trhu s obligacemi, zejména při uvážení relativně malého počtu věřitelů připravených poskytnout finanční prostředky společnostem vyrábějícím jadernou energii, je plán restrukturalizace považován za alternativu ke hledání externích finančních prostředků. Plán předpokládá vytvoření a vybudování finančních hotovosti. Tyto finanční rezervy mohou být využity k tomu, aby společnosti umožnily uzavřít smlouvy o prodeji elektrické energie vyžadující záruční krytí a udržely schodky hotovosti bez nutnosti spoléhat se na externí financování. Plán restrukturalizace proto předpokládá vytvoření dvou rezerv: hotovostní rezerva na záruky a rezerva na výpadky a likviditu. Ačkoli jsou identifikované dva samostatné typy rezerv, předpokládá se, že tyto rezervy budou zaměnitelné a bude možno čerpat finance z rezervy na výpadky a likviditu pro splnění dodatečných požadavků na záruky a naopak. To má společnosti BE poskytnout dodatečnou odolnost.
(108)
BE podnikla různé akce pro zlepšení svého stavu hotovosti formou:
a)
snížení dopadu sezónnosti řízením profilu plateb tam, kde je to možné;
b)
dalších iniciativ pro úsporu nákladů;
c)
zajištění pohledávek za přímé platby.
(109)
Kromě toho BE prošla procesem obchodního plánování, jehož výsledkem byly aktualizované finanční odhady, a provedla podrobnou revizi záležitostí ohledně činnosti svých elektráren.
(110)
Během období, které skončilo dne 31. března 2004, byly ze dvou finančních zdrojů vytvořeny finanční rezervy: Dohody o stabilizaci (opatření C) a prodej aktiv (Opatření F), po splátce nevyrovnaných závazků z podpory na záchranu v rámci smlouvy o podřízeném dluhu.
(111)
Orgány UK zpracovaly tři finanční scénáře, aby byly zohledněny proměnné, na nichž je finanční pozice společnosti BE obzvláště citlivá: generovaný výkon a ceny elektrické energie. Finanční předpoklady byly přezkoumány společností Deloitte & Touche, působící jako konzultant vlády UK v oblasti ekonomického a energetického trhu. Předpoklady o výstupním výkonu a kapacitě zahrnuté do případů obchodního plánování byly přezkoumány společností WS Atkins, působící jako technický poradce společnosti BE a Citigroup, a společností Stone & Webster Management Consultants, Inc., působící jako technický poradce vlády UK.
(112)
Přezkoumání bralo v úvahu tři hlavní změny, které nastaly od původního oznámení v březnu roku 2003, konkrétně úroveň cen elektrické energie, program na zlepšení činnosti (Performance Improvement Programme - PIP), zaměřený na zlepšení spolehlivosti jaderných elektráren, a obchodní záruky.
(113)
Ceny elektrické energie se v současných měsících výrazně vyvíjely. Podle orgánů UK jsou ceny elektrické energie v současné době vyšší než 28 GBP/MWh, v porovnání s 16,4 GBP/MWh v březnu roku 2003. Hlavními faktory prognózy změn ceny elektrické energie jsou pohyby cen základních paliv (uhlí, plyn, nafta), stanovení ceny uhlíku, zavedené schématem European Emissions Trading, a objem rozpětí rezerv.
(114)
Jaderný park společnosti BE byl historicky méně výkonný než jeho mezinárodní protějšky. Nejstarší elektrárny trpěly nedostatečnými investicemi a všechny elektrárny mají významný potenciál pro zlepšení a vysoké krátkodobé riziko výpadku. BE proto zpracovala plán obnovy elektráren. Přínosy PIP se musí odvíjet od kulturní a organizační změny a od zvýšených investic v oblasti kapitálu a zaměstnanců. Plán musí vyústit, během času, do snížení nespolehlivosti elektráren a do zvýšení produkce elektrické energie.
(115)
BE také vzala v úvahu současné významné zvýšení požadavků na záruky vyplývající ze zvýšení tržních cen.
(116)
Aby se určil dopad alternativních odhadů generovaného výkonu a cen elektrické energie na finanční pozici BE, uvážila BE jednu výhodnou a jednu nevýhodnou citlivost, které berou v úvahu vývoj cen elektrické energie, přínosy PIP a očekávané souběžné předpoklady:
a)
„výhodný případ“ (Upside Case), který je základem pro roční rozpočet BE a je použit pro stanovení výkonnostních cílů; obecně je ekvivalentní „výhodnému případu“ popsanému v rozhodnutí o zahájení řízení;
b)
„případ nového seznamu“ (Re-listing Case), který je základem pro uvedení ve veřejných prohlášeních a v prospektu, který bude v seznamu uveden; musí se na něj pohlížet jako na „bankovní případ“. Ceny „případu nového seznamu“ jsou odvozeny od termínové křivky, která používá tržní model a která zahrnuje názor BE na náklady za palivo a na stanovení cen za uhlík;
c)
„rozumný nejhorší případ“ (Reasonable Worst Case - RWC), který je ekvivalentní nejnevýhodnějšímu případu a který bere v úvahu nejistoty cen a výstupu; ceny RWC jsou založeny na cenové křivce sestavené společností BE.
(117)
Vláda UK vzala jako základ pro ověření životaschopnosti BE údaje o rezervách společnosti. Na jejich základě došla pro období roků 2005-2010 k následujícímu hodnocení:
Tabulka 5
Údaje o rezervách
(v milionech GBP)
Případ nového seznamu/Bankovní případ
2005
2006
2007
2008
2009
2010
Rezerva na likviditu
[…] (14)
Dopad sezónnosti a pohledávek
Rezervy po sezóně
Kumulativní dopad nejistot hotovosti, výstupu a záruk (13)
Rezervy po nejistotách
Kumulativní dopad akcí managementu ohledně hotovosti a záruk
Rezervy po akcích managementu
RWC/Nejnevýhodnější případ
Rezerva na likviditu
Dopad sezónnosti a pohledávek
Rezervy po sezóně
Kumulativní dopad nejistot hotovosti, výstupu a záruk
Rezervy po nejistotách
Kumulativní dopad akcí managementu ohledně hotovosti a záruk
Rezervy po akcích managementu
(118)
Orgány UK v souvislosti s případem nového seznamu také poskytly očekávanou výsledovku zisků a ztrát pro období roků 2005/2009.
Tabulka 6
Výkaz zisků a ztrát v případě nového seznamu
Předpověď na pět let
Výkaz zisků a ztrát
2005
2006
2007
2008
2009
Výroba jaderné energie v TWh
[…]
Příjmy
Prodej vyrobené energie
Ostatní prodej
Celkové příjmy
Provozní náklady
Náklady za palivo
Osobní náklady
Materiál a služby
Kapitál zaúčtovaný do zisků a ztrát (P/L)
Pokles ceny a amortizace
Celkové provozní náklady
Provozní zisk/(ztráty)
Příspěvek z nových obchodních aktivit (New Business Activities - PBIT):
AmerGen (před přehodnocením)
Zisk před finančními odvody a před zdaněním
Finanční odvody
Revalorizace (netto)
Čistý úrok a jiné finanční odvody
Celkové finanční odvody
Zisk před zdaněním
17
171
186
336
355
Menšinová účast (podíl v PBT)
0
0
0
0
0
Zisk před zdaněním (a pojistné plnění HMG)
17
171
186
336
355
Změny v pojistném plnění HMG
0
- 96
- 133
- 206
- 156
Zisk před zdaněním (a mimořádné události)
17
75
53
130
199
Mimořádné události
4 068
0
0
- 40
0
Zisk před zdaněním (po mimořádných událostech)
4 085
75
53
90
199
Daň
0
0
0
- 26
- 87
Zisk po zdanění a mimořádných událostech (Před zdaněním mimořádných událostí)
4 085
75
53
64
112
Zdroj: BE
Poznámka: Údaje pro období roků 2004/2005 byly připraveny jen předběžně (tj. aby bylo možné snadněji provést porovnání, pro účely účtování berou náklady za palivo a na opětovné zhodnocení v úvahu nové smlouvy o palivu, i když se neuplatní dříve než k datu účinnosti restrukturalizace).
(119)
Tyto odhady ukazují, že zisk před zdaněním, menšinovou účastí, závazky vlády UK a mimořádnými událostmi se zvýší ze 17 milionů GBP v roce 2005 až na rozsah od 171 milionů GBP do 355 milionů GBP v následujících létech. Mimořádné události v roce 2005 se týkají zahrnutí závazků vlády UK financovat závazky vyplývající z jaderných aktivit podle opatření A do účetnictví.
(120)
Zisk před zdaněním je výrazně snížen příspěvkem do NLF od roku 2005. Avšak 65 % těchto příspěvků jsou toky hotovosti dostupné po zaplacení úroků z dluhu a nejsou splatné, pokud je tok hotovosti negativní nebo pokud jsou vyžadovány převody za účelem udržení cílové finanční rezervy.
(121)
Analýza finančních předpokladů společnosti BE demonstruje, že v případě nového seznamu se očekává restrukturalizované obchodování, které má vytvořit zisk a peněžní tok pro uspokojení požadavků různých akcionářů, a že jsou očekávány významné příspěvky vedoucí ke zrušení smluvně nepodchycených závazků a závazků na vyřazení z provozu ještě před jakýmkoliv odvodem akcionářům.
3. Důvody pro zahájení řízení
(122)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že plán restrukturalizace poskytnul selektivní konkurenční výhodu společnosti BE v sektoru, ve kterém dochází uvnitř Společenství k obchodu. Opatření A a G se přímo týkají rozpočtů ústředních nebo místních orgánů Spojeného království, a tedy státních zdrojů. Jsou tedy státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Je také možné, že i opatření B, a, přinejmenším částečně, opatření C se týkají státních zdrojů z důvodu, že veřejně vlastněná společnost BNFL se nebude chovat jako soukromý investor působící v tržním ekonomickém hospodářství. Proto se zdá, že tato opatření také představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.
(123)
Komise analyzovala podporu ve smyslu obecných pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (15) (dále jen „pokyny“).
(124)
Tato analýza zvýšila následující pochybnosti o kompatibilitě podpory se společným trhem:
(125)
Komise měla pochybnosti o tom, zda plán může vyústit v obnovení životaschopnosti BE v rozumném časovém období. Některá opatření mají skutečně velmi dlouhé časové rozpětí (nejméně do roku 2086). Dále se zdá, že zlepšení pozice BE může nastat spíše jen díky externí podpoře, schválené vládou a hlavními věřiteli, než po vnitřní fyzické restrukturalizaci. Kromě toho, pokud by to byla státní podpora, opětovné jednání o cenách za dodávku paliva a za likvidaci vyhořelého paliva se společností BNFL může být považováno za dlouhodobou operační podporu jaderných elektráren, což by bylo nekompatibilní s požadavkem, že BE musí po restrukturalizaci čelit tržním podmínkám vlastními silami, na základě zásady „znečišťovatel platí“.
(126)
Komise měla pochybnosti o tom, zda podpora může být autorizována bez jakýchkoliv kompenzačních opatření, navržených za účelem kompenzace účinků podpory na konkurenci. V tomto ohledu Komise uznala, že na relevantním trhu neexistuje žádná nebo jen velice malá nadbytečná kapacita. Komise se však domnívala, že, s ohledem na velice konkurenční povahu tohoto trhu a na vysoký objem podpory by bylo třeba přijmout nějaký druh kompenzačních opatření, aby podpora byla kompatibilní, i když takové kompenzační opatření neobsahuje nevratné uzavření elektráren.
(127)
Komise měla pochybnosti o tom, zda podpora byla omezena na nutné minimum. V tomto ohledu Komise vzala na vědomí, že plán stanovil mechanismus, kterým by se BE mohla podílet na nákladech na restrukturalizaci formou procentního podílu ze svých volných peněžních toků. Avšak zejména vzhledem k velké nejistotě o objemu poskytované podpory nebyla Komise schopna posoudit, zda tato podpora byla omezena na minimum.
(128)
S ohledem na předcházející úvahy učinila Komise závěr, že existují pochybnosti o tom, zda plán restrukturalizace splňuje kritéria uvedená v zásadách a zda poskytnutá podpora a podpora, která má být ještě poskytnuta vládou UK společnosti BE, může být považována za kompatibilní se společným trhem. Komise se proto rozhodla zahájit postup podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy.
(129)
Ve stejném rozhodnutí Komise také dodala, že rozhodnutí zahájit řízení bylo přijato, aniž by byla dotčena Smlouva o Euratomu. Některá opatření, zejména opatření A a B, musí být posuzována z hlediska cílů Smlouvy o Euratomu. Proto Komise požádala Spojené království, aby poskytlo všechny informace, které by mohly pomoci posoudit opatření, především opatření A a B, ve smyslu cílů Smlouvy o Euratomu.
III. PŘIPOMÍNKY OD ZAINTERESOVANÝCH STRAN
(130)
Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení a ve stanoveném termínu uvedeném v tomto rozhodnutí obdržela Komise připomínky od 20 třetích stran, včetně samotné BE. Tyto připomínky mohou být shrnuty takto:
(131)
BE zdůrazňuje, že případ je neobvyklý díky způsobu, jak se chová trh s elektrickou energií a díky ekonomické struktuře jaderných elektráren.
(132)
BE zdůrazňuje skutečnost, že náklady z minulosti představující závazky vyplývající z jaderných aktivit společnosti BE už nemohou být společností BE dále plněny při tak významném poklesu cen elektrické energie, jaký nastal ve Spojeném království. V rámci plánu restrukturalizace se také požaduje, aby BE významně přispívala k nákladům z minulosti. S ohledem na náklady na vyřazení z provozu a na jiné závazky vyplývající z jaderných aktivit nepokryté novými smlouvami s BNFL bude příspěvek prováděn přes NDF/NLF. Další opatření týkající se BE a jejích investorů obsahuje prodej aktiv společnosti BE v severní Americe, ztrátu akcionářů z celé jejich investice, vyrovnání se s dřívějšími investory a také vydání nových dluhopisů.
(133)
BE zdůrazňuje, že jednorázová platba pro příjemce by nebyla realizovatelná, především z toho důvodu, že některé z těchto nákladů vzniknou ve velmi vzdálené budoucnosti. Odmítnutí plánu restrukturalizace BE kvůli tomu, že by byla jednou provždy zbavena určitých definovaných, i když v současnosti nekvantifikovatelných závazků, by vytvořilo precedens proti schválení podpory na restrukturalizaci, která byla vynucena existencí nákladů z minulosti.
(134)
BE je toho názoru, že není možno vyvozovat závěry z porovnání dohod se soukromými věřiteli. Zejména v případě BNFL by byla ohrožena důležitá část její hlavní činnosti a snad i její životaschopnost, pokud by elektrárny společnosti BE nebyly životaschopné.
(135)
BE zdůrazňuje, že BNFL zastává extrémně neoblomné stanovisko, které mohlo být případně změněno pouze obavami, že BE by jinak byla nesolventní. O podmínkách, které byly dohodnuty, se BE domnívá, že byly z obchodního hlediska minimální, pokud mají zajistit odolnost po restrukturalizaci. Podle BE Komise možná neporozuměla komerční podstatě nových smluv s BNFL v důsledku nepochopení faktů a zejména jejich chronologie. BE připojila ke svému vyjádření přílohu, která zdůvodňuje, proč se společnost domnívá, že ceny podle nových smluv pro ni nejsou nijak zvlášť příznivé.
(136)
BE připomíná, že problém, který má plán restrukturalizace řešit, spočívá především v tom, že po výrazném snížení velkoobchodních cen elektrické energie už BE nemůže déle udržet „„náklady z minulosti“. Podle BE plán restrukturalizace tento problém dostatečně řeší.
(137)
Ohledně dopadu balíčku podpory na konkurenci argumentuje BE tím, že z důvodu mnohem nižších krátkodobých mezních nákladů (SRMC) jaderných elektráren společnosti BE než ostatních dodavatelů elektrické energie pro pokrytí základního výkonu jaderné elektrárny BE většinou musí být v provozu. Avšak přesná úroveň SRMC společnosti BE není relevantní pro stanovení ceny elektrické energie, která odráží vyšší SRMC marginálních dodavatelů.
(138)
BE vysvětluje, že jaderné elektrárny jsou technicky a ekonomicky nepružné a že provoz těchto elektráren pro účely jiné než výrobu elektrické energie pro pokrytí základního výkonu není ekonomický. Co se týče dané obchodní strategie, vysvětluje BE, že ekonomika výroby jaderné elektrické energie má tendenci vést BE směrem k prodeji svého výstupu na dlouhodobější trhy.
(139)
Z pohledu BE neexistuje v oblasti výroby elektrické energie ve Velké Británii nadbytečná kapacita. Co se týče příslušných kompenzačních opatření, argumentuje BE tím, že požadavek na předčasné uzavření některé její jaderné elektrárny by byl ekonomicky neefektivní, protože účelem balíčku podpory je zachovat jadernou kapacitu BE, která má, pokud jde o výrobu elektrické energie s minimálními náklady, kterým se lze vyhnout, nákladově nejefektivnější produkci na britském trhu. Kromě toho by to zasáhlo do snahy vlády UK o uplatnění její kompetentnosti v oblasti zdrojů pro dodávku energie ve Spojeném království a došlo by ke zvýšení emise ekologicky škodlivých plynů do atmosféry.
(140)
BNFL je společnost ve vlastnictví státu, podnikající v jaderném sektoru. Společnosti BE dodává a regeneruje nebo skladuje její jaderné palivo pro reaktory typu AGR. Kromě svých aktivit v oblasti palivového cyklu společnost BNFL také provozuje některé jaderné elektrárny Magnox a je aktivní i jako projektant jaderných elektráren.
(141)
Připomínky BNFL se zaměřují na otázky existence podpory pro společnost BE v opatřeních B a C. BNFL uvádí, že všechny intervence společnosti BNFL do plánu restrukturalizace BE byly provedeny na principu tržně jednajícího soukromého investora, a proto neobsahují prvky podpory.
(142)
BNFL vysvětluje, že společnost na doporučení svých finančních poradců (NM Rothschild & Sons Limited - „Rothschild“) již v dubnu roku 2002 usoudila, že „řádný balíček pro záchranu“ pro ni bude výhodnější než to, aby se společnost BE stala nesolventní, což by přivedlo společnost BNFL jako největšího věřitele společnosti BE do velice zranitelné pozice z důvodu nedostatku zabezpečení a slabé právní pozice. BNFL dodává, že její předsednictvo však souhlasilo s restrukturalizací stávajících smluv s BE za podmínky, že BE nebude udržována solventní za každou cenu a že jakýkoliv balíček navržený společnosti BE bude znamenat vzhledem k jejímu vlastnímu rozvahovému deficitu komerční výhody pro BNFL.
(143)
BNFL uvádí podrobnosti o každém z postupných návrhů a protinávrhů, a názor poradců Rothschild na tyto návrhy. BNFL také velice podrobně vysvětluje chronologii a obsah rozhovorů, které proběhly mezi BE a BNFL, což ukazuje, že BNFL sama vyjádřila svoji vůli pomoci BE ještě před tím, než se BE obrátila na vládu UK, avšak pochopila, že to nebude možné bez globálního plánu restrukturalizace. Rozhovory byly zahájeny již v březnu roku 2000, když BE poprvé požádala - bez úspěchu - o aplikaci článku o nesnázích, obsaženého ve smlouvách. Nové rozhovory byly zahájeny během roku 2002.
(144)
BNFL také zdůrazňuje, že se to neprojevilo v rozhovorech mezi BE a vládou UK. Na základě analýzy svých nezávislých právních a finančních poradců BNFL usoudila, že další pokračování se solventní restrukturalizací je její nejlepší komerční zájem a dne 28. listopadu 2002 uzavřela s BE dohodu o konečných podmínkách. Teprve až po uzavření této dohody o konečných podmínkách s BE se BNFL dověděla o přesných podrobnostech účasti UK.
(145)
Z porovnání dohody o podmínkách ze dne 3. září a dohody o konečných podmínkách, které provedla BNFL, vyplývá, že existuje významná podoba mezi těmito dvěma dohodami a že konečný výstup byl významně bližší výchozí pozici BNFL než pozici BE.
(146)
BNFL uvádí podrobnosti o svém odhadu komerčního přínosu restrukturalizace solventnosti pro sebe v porovnání k nesolventnosti BE, který je založen na analýze provedené finančními a právními poradci. V případě nesolventnosti BE byla identifikována významná rizika pro BNFL, zejména z důvodu, že BE měla velká nezdokumentovaná vnitropodniková salda půjček mezi různými společnostmi skupiny BE a že smluvní dohody BNFL se společností BE byly v mnoha směrech unikátní a z předcházejících platebních neschopností nebylo možno vyvodit žádný precedens. Kromě toho by vláda UK jako jediný věřitel, který měl prospěch z bezpečnosti jaderných elektráren BE, měla hlavní roli při vzniku nesolventnosti. Avšak BNFL netušila, jaké kroky by vláda UK během případných jednání o nesolventnosti zvolila.
(147)
I když by se dalo čekat, že BNFL jako klíčový dodavatel společnosti BE mohla být v případě nesolventnosti BE v silné vyjednávací pozici, byly její možnosti vyjádřit přesvědčivé vyhrůžky o zastavení dodávky zboží a služeb pro BE oslabeny mnoha faktory. BNFL zejména uvádí, že jakožto největší samostatný věřitel BE by utrpěla největší finanční ztráty, pokud by při uskutečnění takové hrozby byly jaderné elektrárny společnosti BE uzavřeny. Dále je nejisté, zda je možno zákonně ukončit smlouvy a vrátit společnosti BE vyhořelé palivo a odpady, které již byly přijaty, protože by to nepovolovala legislativa UK o jaderné bezpečnosti. Konečně, BNFL jako jaderná servisní organizace, nesoucí svou zodpovědnost, musí pokračovat v poskytování služeb společnosti BE v takovém rozsahu, aby to, že je poskytovat přestane, nezpůsobilo nebezpečí nebo aby nebyla považována za nebezpečnou pro třetí strany.
(148)
Analýza BNFL o nesolventnosti BE se zaměřila na tři možné výsledky, konkrétně na uzavření jaderných elektráren společnosti BE, které by vedlo k minimálnímu odškodnění, převzetí jaderných elektráren společnosti BE do vlastnictví BNFL a tím převzetí všech jaderných závazků společnosti BE, což je velice rizikové a nezajímavé, a převzetí do vlastnictví vládou UK a požádání stávajících věřitelů o akceptování významného snížení hodnoty.
(149)
Z tohoto důvodu se zdá, že navrhovaná restrukturalizace solventnosti je komerčně více zajímavá, protože snižuje závislost BNFL na BE a nabízí vyšší a jistější tok příjmů pro BNFL než její nesolventnost. Na BNFL je tedy třeba nahlížet, jako by konala stejně jako kterýkoliv jiný soukromý věřitel.
(150)
BNFL na závěr porovnala výnos jiných hlavních věřitelů se svým vlastním výnosem, aby bylo zaručeno, že dané podmínky jsou pro BNFL rozumným obchodem. Aby ochránila svou pozici v budoucnu, prosadila BNFL, aby byl do dohody o konečných podmínkách zahrnut také článek umožňující stažení navrhované koncese v případě, že by jinému věřiteli byly nabídnuty výhodnější podmínky než BNFL. Jakmile byly stanoveny podrobné podmínky, které si dohodla BE s jinými hlavními věřiteli, aktualizovala společnost Rothschild svou analýzu a ta potvrdila, že ujednání společnosti BNFL se nezdají být horší než ujednání jiných hlavních věřitelů. Dále žádné z upravených smluvních ujednání nevstoupí v platnost, pokud nedojde k restrukturalizaci a jejímu ukončení.
(151)
BNFL v souvislosti s opatřením C uvádí, že si, s pomocí společnosti Rothschild, ověřila, že nepovolila větší úlevy při stabilizaci dluhů než jiní významní věřitelé. Když BNFL zjistila, že jiní věřitelé získali v rámci stabilizačních dohod výhodnější podmínky než BNFL (i když pozice BNFL nebyla přímo srovnatelná s jinými hlavními věřiteli společnosti BE), zvažovala, zda má vyvolat nová jednání a požadovat úroky. Došla k závěru, že je nepravděpodobné, že by BE mohla během období stabilizace platit úroky společnosti BNFL a vytvořit dostatečný přebytek hotovosti, který by umožnil pokračování restrukturalizace solventnosti. A i přes svou pozici v rámci stabilizačních dohod dosáhne BNFL lepší celkové návratnosti, pokud bude restrukturalizace solventnosti pokračovat.
(152)
BNFL uvádí, že její rozhodnutí uzavřít dohody s BE bylo nezávislé rozhodnutí společnosti BNFL a nebylo přijato v žádné souvislosti s vládou UK. Skutečnost, že BNFL je státní společnost, není postačující k tomu, aby bylo možno uvažovat tak, že rozhodnutí BNFL lze přisuzovat vládě UK. Ačkoliv vláda UK je jediným akcionářem společnosti BNFL, je BNFL nezávislá na vládě UK s ohledem na každodenní obchodní činnost a požaduje se, aby působila na obchodním základě. BNFL předkládá dokument, ve kterém svůj právní status vysvětluje. BNFL dodává, že během jednání s BE informovala svého akcionáře (DTI) o svých rozhovorech s BE. Popisuje to jako typickou komerční situaci v případě, že společnost má akcionáře s výlučnou kontrolou. DTI oznámila společnosti BNFL, že by schválila pouze revidované (na základě společných dohod BNFL s DTI) úmluvy se společností BE, které by byly pro BNFL postaveny na komerčním základu.
(153)
Společnost Greenpeace Limited je odnož společnosti Greenpeace International, působící v UK. Dvě hlavní oblasti, ve kterých provádí svou kampaň, jsou ukončení využívání jaderné energie a podpora využívání čistých a obnovitelných zdrojů energie ve Spojeném království.
(154)
Greenpeace uvádí, že omezením příspěvku BE na financování jaderných závazků představuje opatření A neomluvitelnou provozní podporu společnosti BE a/nebo akcionářů BE jako prostředek pro zvýšení atraktivity BE na trhu pro investory.
(155)
Podle vyjádření Greenpeace představují opatření B a C neomluvitelnou provozní podporu, protože udělují průběžnou podporu společnosti BNFL, jež působí nebo může být považována jako by působila jako stát nebo na příkaz státu za okolností, kdy:
a)
BNFL je churavějící podnik, který přežívá pouze díky státní podpoře;
b)
BNFL byla součástí jednání v rámci tripartity s vládou a se společností BE, která vedla k formulaci plánu restrukturalizace BE, ihned poté, kdy BNFL sama odmítla změnit podmínky svých smluv s BE; Greenpeace proto požádala Komisi, aby požádala BNFL o předložení kopií vnitřních dokumentů BNFL, aby bylo zřejmé, zda BNFL byla zasvěcená do diskusí společnosti BE s vládou UK;
c)
úmluvám v každém případě chybí pravý komerční charakter; podle Greenpeace smlouvy BNFL se společností BE od začátku nejsou a nebyly komerčními úmluvami a vypadají spíše jako umělý nástroj, vytvořený proto, aby se BNFL poskytnul zaručený přísun příjmů; balíček podpory na restrukturalizaci dále pokračuje v přísunu těchto příjmů pro BNFL;
d)
znovu dohodnuté podmínky pro stanovení cen neodráží aktuální náklady spojené s poskytovanými službami, avšak jsou vázány na velkoobchodní ceny; protože výhoda udělená smlouvami je průběžná a podle časově neohraničené úmluvy podpora představuje dlouhodobou podporu společnosti BE a ne jednorázovou výhodu určenou pro obnovení životaschopnosti této společnosti; výhoda je proto „provozní“ a nejedná se o „podporu na restrukturalizaci“ a nemůže být kompatibilní se společným trhem.
(156)
Greenpeace podporuje všechny pochybnosti Komise a usuzuje, že podpora není kompatibilní se Smlouvou o ES. Zdůrazňuje zejména to, že podpora na restrukturalizaci by neměla dopady pouze na stávající operátory, ale odstrašila by také nové konkurenty od vstupu na trh, protože jiným účastníkům a novým soutěžícím by bylo zabráněno v rozvoji jejich vlastní výkonnosti. Podporovaní jaderní operátoři by dále byli v rozporu s deklarací vlády o různorodosti zdrojů energie, včetně obnovitelných zdrojů.
(157)
Pokud se jedná o nadbytečnou kapacitu, je Greenpeace toho názoru, že „plánovací rozsah“, použitý národní sítí pro plánování potřeby výroby elektrické energie v budoucnosti za účelem udržení bezpečné kapacity, nedává vhodné údaje pro odhad toho, zda na trhu existuje nadbytečná kapacita. Podle Greenpeace je pravděpodobné, že na relevantním trhu již existuje významná strukturální nadbytečná kapacita a že se bude zvyšovat.
(158)
Greenpeace pochybuje o tom, že uzavření některých elektráren společnosti BE by bylo pro daňové poplatníky dražší, protože schopnost BE přispívat k úhradám splátek za své současné závazky je nejistá. Greenpeace dodává, že v krátkodobé perspektivě není důvod věřit tomu, že Spojené království by nebylo schopno dosáhnout cílů vyplývajících z protokolu z Kjóta.
(159)
Greenpeace uvádí, že podle jejích zpráv je praktické i bezpečné okamžitě nebo postupně uzavřít jaderné elektrárny. Greenpeace usuzuje, že částečné nebo postupné uzavření elektráren společnosti BE nebo může mít ten důsledek, že bude požadován menší objem podpory.
(160)
Greenpeace je toho názoru, že Smlouva o Euratomu předem nevylučuje analýzu státní podpory podle Smlouvy o ES. Při absenci oborových pravidel ve Smlouvě o Euratomu, použitelných pro podporu poskytnutou jadernému průmyslu, se tedy použijí ustanovení o státní podpoře zakotvená ve Smlouvě o EU. Greenpeace cituje spojené věci 188 a 190/80, Francie a další v. Komise (16). Greenpeace dále tvrdí, že opatření podpory se vztahují k věcem, které mohou být regulovány Smlouvou o Euratomu pouze v rozsahu, kdy se týkají aspektů bezpečnosti jaderných instalací v oblasti vyřazení z provozu. Greenpeace uvádí, že příslušná opatření nejsou nutná pro dosažení stanovených cílů a že pokračující provozní podpora jakéhokoliv druhu nemůže být považována za nutnou pro zachování bezpečnosti za okolností, kdy existuje bezpečná, schůdná možnost postupného úplného nebo částečného uzavření elektrárny společnosti BE. Podle Greenpeace by měla Komise brát ohled na pokyny Společenství pro poskytování státní podpory na ochranu životního prostředí (17)
(161)
Společnost Powergen je jedním z největších hráčů v sektoru elektrické energie v Anglii a Walesu. Má 11 % podíl na kapacitě výroby elektrické energie (BE má 14 %) a zajišťuje významnou dodávku velkým průmyslovým a komerčním zákazníkům a také malým a středním podnikům a obyvatelstvu. Je ve vlastnictví společnosti E-ON.
(162)
Společnost Powergen je proti balíčku pro podporu. Uvádí, že podpora umožní společnosti BE pokračovat v provozování jejích jaderných elektráren, které by se jinak uzavřely. Z tohoto pohledu Powergen zpochybňuje názor orgánů UK, že elektrárny by byly v každém případě v provozu. Powergen se obává, že podpora by společnosti BE umožnila nabízet uměle nízké ceny za účelem zvýšit podíl na trhu dodávek velkým zákazníkům a vstoupit do obchodování s dodávkami pro domácnosti. BE by také mohla být schopna financovat investice pro výrobu nejaderné elektrické energie.
(163)
Ohledně kompenzačních opatření si Powergen přeje, aby s ním byla konzultována všechna kompenzační opatření, která by se mohla uskutečnit, a navrhuje tři možná opatření:
(164)
Zaprvé přistoupit na uzavření jaderného reaktoru v Dungeness B do dubna roku 2004. Podle společnosti Powergen by, pokud by toto uzavření bylo oznámeno v dostatečném předstihu, byl poskytnut trhu čas pro vytvoření odpovídající kapacity pro udržení dostatečného rozpětí.
(165)
Zadruhé omezit pomoc, zákazem interních subvencí mezi majetkem BE, který vytváří ztráty (elektrárny s reaktory typu AGR) a jinou obchodní činností BE, vytvořit obchodní činnosti BE pro výrobu a dodávku elektrické energie jako samostatné jednotky se samostatným účetnictvím, a zavést zvláštní dozor na využívání hotovosti společností BE, aby se zajistilo, že se nepřesměrují hotovostní platby státu na financování jaderných závazků na jiné účely. Tato opatření mají zůstat v platnosti tak dlouho, dokud bude v platnosti plán restrukturalizace.
(166)
Zatřetí zabránit narušení hospodářské soutěže na maloobchodním trhu s elektrickou energií zákazem společnosti BE prodávat pod cenou (cena za nákup energie na velkoobchodním trhu plus další náklady související s nákupem), omezit podíl dodávek společnosti BE průmyslovým a komerčním zákazníkům (uvádí se podíl 20 %) a zakázat vstup společnosti BE na nové maloobchodní trhy. Tato opatření by měly zůstat v platnosti tak dlouho, dokud bude platit plán restrukturalizace a jejich účinek má být posouzen Komisí po 5 létech od jejich zavedení.
(167)
Powergen ohledně obnovení životaschopnosti uvádí, že scénáře uvažované orgány UK pro prokázání budoucí životaschopnosti BE jsou příliš optimistické, zejména s ohledem na dostupnost elektráren společnosti BE v porovnání s minulými měřítky.
(168)
Na závěr se Powergen domnívá, že „je zavedeno, že pravidla státní pomoci obsažená ve Smlouvě o ES se vztahují na jaderný průmysl, navzdory existenci Smlouvy o Euroatomu“. Společnost odkazuje na stejný případ z roku 1990 jako společnost Greenpeace.
(169)
Společnost InterGen je globální firma zabývající se výrobou elektrické energie a má svoje aktivity na všech kontinentech. Její podíl na kapacitě výroby elektrické energie v Anglii a Walesu je 2 %, se dvěma elektrárnami v provozu a jednou ve výstavbě (BE má 14 %). Většinu své elektrické energie prodává na velkoobchodní trh a část z toho prodává formou dlouhodobých smluv. Společnost je také aktivní na trhu s prodejem plynu. Jejím společným vlastníkem jsou firmy Shell a Bechtel.
(170)
Společnost InterGen uvádí, že ve Spojeném království existuje jistota dodávky, a že jaderná bezpečnost může být řízena správcem společnosti. Společnost upozorňuje Komisi na skutečnost, že podpora pro společnost BE poškozovala a poškozuje InterGen, a na skutečnost, že ostatní konkurenti InterGen, jako Teeside Power Limited, kteří jsou mezi věřiteli společnosti BE, jsou ve srovnání s InterGen plánem restrukturalizace zvýhodněni. InterGen uvádí, že pokud by Komise podporu schválila, společnost a její přidružené společnosti by měly obdržet kompenzaci za utrpěné škody.
(171)
Tato třetí strana uvádí, že dřívější tiskové zprávy před restrukturalizací BE navrhují cenu za regeneraci ve výši přibližně 1 000 GBP/kg těžkého kovu (HM). Po restrukturalizaci BE byla mezi BNFL a BE dohodnuta cena přibližně 150 GBP/kg HM, což je o 85 % méně, než bylo v původní dohodě. Třetí strana dodává, že původní smlouvy o regeneraci mezi BNFL a BE stanovovaly ceny jako cenu za náklady plus přidanou hodnotu, což znamená, že odběratelé základního výkonu mohou v rámci smlouvy získat regeneraci pouze pokud akceptují (poměrně) předpoklad plných nákladů na regeneraci plus zisk. Oproti těmto úvahám stojí to, že pokud náklady na regeneraci dohodnuté s odběrateli základního výkonu pokrývají náklady pouze do ceny ve výši 1 000 GBP/kg HM, znamená to, že nové ceny, nyní dohodnuté s BE, se v žádném případě nemohou blížit cenám na pokrytí nákladů. Dokonce i v případě nových smluv se ceny rovnají částce 1 000 GBP/kg HM (ceny platné v roce 2003).
(172)
Třetí strana usuzuje, že tyto ceny ukazují na fakt, že BNFL se při svých jednáních s BE nechovala jako soukromý investor v tržní ekonomice, pokud by však BNFL nechtěla uplatnit tyto výhodné podmínky i na jiné zákazníky.
(173)
Společnost Drax je největší výrobce elektrické energie v uhelných elektrárnách v západní Evropě. Dříve byla součástí korporace AES Corporation, což je energetická skupina založená USA s podílem na výrobě, distribuci a dodávce elektrické energie po celém světě. Dne 5. srpna AES Corporation postoupila správu společnosti Drax jejím věřitelům. Dne 30. srpna 2003 oznámila společnost Drax, že uzavřela exkluzivní smlouvu se společností International Power plc o spoluúčasti na restrukturalizaci společnosti Drax.
(174)
Podle společnosti DRAX jsou opatření státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. DRAX souhlasí s tím, že opatření D, E a F státní podporou nejsou. DRAX je toho názoru, že lze těžko odhadnout objem podpory. Ohledně opatření A se DRAX domnívá, že celkový objem může být výrazně vyšší než se v současné době předpokládá, zejména z důvodu, že nejsou ve Spojeném království zmapovány závazky na vyřazení z provozu a že je nepravděpodobné, že BE bude přispívat na náklady spojené s jadernými závazky. Vláda UK vždy zůstane zodpovědná za konečné závazky a za závazky na vyřazení z provozu. Vláda UK nikdy nenechá společnost BE padnout. DRAX je toho názoru, že samotný odklad platby daní musí být chápán jako podpora.
(175)
Ohledně nových jednání o smlouvách BNFL se DRAX domnívá, že žádný soukromý investor by se nikdy nedohodnul na takovýchto nekomerčních podmínkách, připouštějících významné ztráty v současnosti i v budoucnosti, nehledě na článek o nesnázích a na skutečnost, že BE je největší zákazník BNFL. Je jasné, že nová jednání výrazně znevýhodňují pozici BNFL. To povede ke snížení fixních ročních plateb podle smluv o dodávce paliva o 5 milionů GBP až 20 milionů GBP za rok. Tento názor potvrzuje zpráva o účetnictví BNFL za rok 2004. Kromě toho se zdá, že i kdyby BE byla pod nucenou správou, její elektrárny by nadále zůstaly v provozu a měly by stejnou potřebu dodávky paliva a služeb na provoz, zpracování a likvidaci paliva po jeho použití. Otázkou je, zda by administrátor byl schopen získat tyto podmínky od BNFL. Kromě toho by BNFL mohla provádět jiné obchodní činnosti, pokud by její obchod s BE byl omezen. BNFL není organizována na tržním principu. Proto je opatření B státní podporou.
(176)
Společnost DRAX je toho názoru, že stabilizační dohoda s BNFL zahrnutá do opatření C také tvoří státní podporu, protože BNFL nedostane během stabilizačního období na rozdíl od jiných zúčastněných věřitelů úrok.
(177)
Společnost Drax dále komentovala kompatibilitu balíčku pro podporu. DRAX nezpochybňuje skutečnost, že BE je podnik v obtížích. Je však toho názoru, že nezajištěná pozice BE byla způsobena pouze nezvyklým rozhodnutím části jejího managementu o prodeji maloobchodního prodeje. Kromě toho mohla BE zredukovat svoje náklady uzavřením některých nebo všech svých elektráren, protože je mnohem dražší provozovat některé jaderné elektrárny, než tyto elektrárny přechodně uzavřít.
(178)
Ohledně obnovení životaschopnosti je společnost DRAX toho názoru, že navrhovaný plán ve skutečnosti není plán restrukturalizace. Kromě toho BE je a vždy bude oproti svým konkurentům v odlišné pozici. Bude pokračovat ve výrobě elektrické energie a v jejím prodeji na trhu za jakoukoliv cenu a bude trvale uplatňovat tlak na snížení ceny na úkor všech ostatních konkurentů.
(179)
DRAX má námitky proti použití krátkodobých mezních nákladů vládou UK jako vhodného opatření pro životaschopnost BE. Restrukturalizace zbavuje BE závazků za hlavní náklady výrobce jaderné elektrické energie. Rozhodnutí společnosti o tom, zda vstoupí nebo nevstoupí na dílčí trh nebo zda vůbec bude pokračovat v soutěži na tomto trhu, bude založeno na tom, zda může, během rozumného období, pokrýt svoje průměrné náklady plus vytvořit rozumný zisk svých investic. To není případ BE, která byla zbavena veškerého komerčního rizika.
(180)
Ohledně doby trvání podpory je DRAX toho názoru, že financování nejednoznačných závazků tak daleko do budoucnosti není kompatibilní s pokyny. Společnost také argumentuje tím, že pokračující provozní podpora nemůže být považována za podporu omezenou na nezbytné minimum. Dále DRAX ohledně vlastního příspěvku BE uvádí, že existuje nejistota o příjmech z prodeje majetku a že příspěvek BE pro NLF se odvozuje z podporovaného finančního toku, který však nemůže být brán v úvahu.
(181)
Ohledně otázky nadbytečné kapacity a kompenzace věřitelů DRAX poznamenává, že rozpětí kapacity ve výši 20 % citované v rozhodnutí o zahájení řízení se týká pouze potřeby v období zimních špiček. Podle NGC činí přebytek kapacity nad průměrnou zimní špičkovou spotřebou 20,3 %. Podle společnosti DRAX by racionálním přístupem ke každému provozovateli společnosti BE bylo uzavření poměrné části jeho kapacity během letních měsíců. To by přineslo čisté úspory.
(182)
Společnost DRAX se domnívá, že existuje řada kompenzačních opatření a/nebo doplňků k plánu restrukturalizace, které by nějakým způsobem zajistily, že restrukturalizace bude v souladu s pokyny a že nabídly by kompenzace pro konkurenty, kterým nebyla poskytnuta žádná podpora. DRAX navrhuje toto:
a)
Odstranění společnosti BE z konkurenčního trhu vytvořením systému povinného nákupu jaderné energie za pevnou cenu, která by se blížila obnovitelným závazkům. BE nemůže být nikdy řádně restrukturována tak, aby mohla soutěžit za stejných podmínek s ostatními účastníky na trhu, kterým nebyla poskytnuta žádná podpora. Nejlepším řešením v případě, kdy výroba elektrické energie společností BE nemůže být odstraněna z trhu, je oddělení výstupu BE od konkurenčního trhu. Cena vyráběné jaderné elektrické energie by musela být regulována a mohla by se stanovit podle kapitálových nákladů a podle jiných tradičních parametrů pro regulaci ceny. To by splnilo zájmy vlády UK v oblasti zaručení dodávky a jaderné bezpečnosti a nedocházelo by k žádnému narušení hospodářské soutěže.
b)
Zredukování podmínek a nové vyrovnání rizik smluv BNFL ve prospěch BNFL.
c)
Odebrání elektrárny v Eggboroug.
d)
Zákaz akvizicí v budoucnu nebo působení jako vůdce na trhu.
e)
Získání závazku vlády UK o uplatnění principu „jednou a dost“.
(183)
Společnost DRAX také komentovala vztah ke Smlouvě o Euratomu. DRAX je toho názoru, že Smlouvy o Euratomu a o ES se spíše doplňují, než aby byly v konfliktu.
(184)
Svoje komentáře předložili také Odborová organizace pro bezpečnou jadernou energii (v rámci Vyrovnané energetické politiky) - TUSNE (18), pan Robert Freer (19), asociace UK Chemical Industries Association („CIA“) (20), společnost John Hall Associates („JHA“) (21), skupina Energy Intensive Users Group („EIUG“) (22), společnosti Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy („TVO“) (25), National Grid Transco (26), Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited („EECL“) (28), energetické informační centrum Energy Information Centre Ltd („EIC“) (29), společnost Major Energy Users' Council Ltd („MEUC“) (30) a druhá třetí strana, která si přála zůstat v anonymitě.
(185)
TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC a MEUC jsou společnosti zainteresované v zabezpečení dodávky ve Spojeném království a uvádí, že uzavření jaderných elektráren společnosti BE by způsobilo nebezpečí výpadků elektrického proudu a působilo by to proti zájmům spotřebitelů. Některé společnosti také zdůrazňují, že odstranění jaderných elektráren společnosti BE by mohlo znamenat, že Spojené království by velice obtížně plnilo závazky vyplývající z protokolu z Kjóta, protože elektrárny se podílí na různorodosti dodávky elektrické energie. Uvádí, že náklady na úpadek BE by vysoce převýšily cenu za restrukturalizaci této společnosti a že podpora je nutná.
(186)
Anonymní třetí strana uvádí, že BE využívá státní podporu za účelem agresivního ovládnutí trhu za dumpingové ceny. Cituje případy, kdy BE údajně navrhovala ceny o 10 až 15 % nižší než konkurence. Uvádí, že taková nabídka je neudržitelná bez státních subvencí, a nemůže proto být označována jako opatření pro obnovení životaschopnosti společnosti.
(187)
TVO uvádí, že z obtíží BE nemůže být vyvozováno to, že jaderná energie nemůže být na liberalizovaném trhu s elektrickou energií konkurenceschopná.
(188)
National Grid Transco uvádí, že současné rozpětí kapacity v Anglii a Walesu je menší než se původně předpokládalo, a nemůže být považováno za strukturální nadbytečnou kapacitu. National Grid Transco zmiňuje 20 % bezpečnostního rozpětí jako úroveň, jejíž překročení může být považováno za nadbytečnou kapacitu. National Grid Transco předpokládá, že bezpečnostní rozpětí bude nejméně do roku 2006 v lepším případě menší než 20 %. Pesimistické scénáře vidí bezpečnost vždy nižší než 20 %, dokonce blížící se hodnotě 8,5 % v roce 2009. National Grid Transco usuzuje, že pokud by se jako kompenzační opatření požadovalo uzavření některé elektrárny, muselo by se o tom s účastníky trhu jednat v dostatečném předstihu (3-4 roky), aby se mohly přizpůsobit tržní podmínky.
(189)
EECL uvádí, že výrobci elektrické energie (ne pouze BE) byli zasaženi nízkými velkoobchodními cenami elektrické energie ve Spojeném království. EECL zpochybňuje názor orgánů UK, že SRMC musí být měřítkem pro stanovení účinku podpory na narušení hospodářské soutěže, protože tyto náklady neodráží střednědobou až dlouhodobou životaschopnost elektrárny. EECL uvádí, že termínované tržní ceny jsou nejlepším indikátorem toho, že existuje strukturální nadbytečná kapacita na trhu.
IV. PŘIPOMÍNKY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(190)
Orgány UK informovaly Komisi o tom, že místní daně byly nakonec uhrazeny s normálním úrokem.
(191)
Jako předběžný komentář argumentují orgány UK, že dokonce i v případě, kdy Komise vyvozuje, že opatření B obsahuje podporu, způsob, jakým byly smlouvy pojaty, zajišťuje, že každý následný prospěch, přechodně získaný společností BE, bude automaticky eliminován zúročením, pokud balíček na podporu nebude autorizován. Nové smlouvy předpokládají, že nebudou mít trvalou platnost, pokud balíček na podporu nebude autorizován.
(192)
Spojené království se také vyjadřuje ke kontrole soukromých investorů. Spojené království uvádí, že BNFL jednala stejným způsobem, jako by jednal kterýkoli soukromý subjekt. Orgány UK argumentují zejména tím, že nelze tvrdit, že podmínky dohodnuté společností BNFL jsou velkorysejší než podmínky, které by za porovnatelných podmínek zaručil soukromý věřitel. Spojené království uvádí, že je nutno provést analýzu toho, zda BNFL při jednáních o svých smlouvách jednala podobným způsobem jako soukromí věřitelé, jak definoval Soudní dvůr ve svém rozsudku ve věci DM Transport (31).
(193)
Spojené království argumentuje tím, že se zdá, že Komise nepochopila spád událostí. Podle orgánů UK se společnost BNFL nebránila vyvolání článku o nesnázích, avšak oproti přesvědčení Komise vyjádřila svoji vůli zvážit možné dodatky ke stávajícím smlouvám ještě před oznámením, že BE zahájila jednání s vládou UK. Po rozhovorech s BE se však ukázalo, že pro vyřešení finančních problémů BE nebude možno učinit žádnou komerční nabídku, kterou by BNFL jako jediná mohla učinit za rozumných podmínek. Zpracování širšího plánu restrukturalizace umožnilo zahájit nová jednání mezi BE a BNFL a bylo dosaženo dohody o podmínkách, které byly velice podobné původní nabídce společnosti BNFL. Spojené království usuzuje, že akce BNFL jsou konzistentní s akcemi soukromého věřitele.
(194)
Spojené království dodává, že společnost BNFL, jako jediný zbývající komerční poskytovatel služeb v oblasti cyklů jaderného paliva v UK, by byla obzvláště silně ovlivněna nesolventností BE; neměla by bezprostřední tok příjmů na zabezpečení uložení nebo recyklace velkých množství paliva z reaktorů typu AGR, které je této společnosti dodáváno a také by měla omezené vyhlídky na oživení z důvodu nesolventnosti. Musela by vyvolat nová jednání s likvidátorem nebo s vládou o nové dohodě o likvidaci vyhořelého paliva s vysokou nejistotou o výši svých průběžných příjmů. Spojené království uvádí, že pokud by stejnému riziku, narušení systému a nejistotě čelil soukromý věřitel, potom by se určitě snažil být účasten na restrukturalizaci, která by určitě obsahovala i nová jednání o smlouvách s BE se záměrem maximalizovat celkové příjmy a zajistit obnovení životaschopnosti BE.
(195)
Spojené království dále uvádí, že skutečnost, že BNFL je společnost ve vlastnictví státu, neznamená, že akce BNFL byly v konečném důsledku nějakým způsobem méně komerční. Sděluje, že BNFL je veřejná akciová společnost, zaregistrovaná v obchodním rejstříku v roce 1985. BNFL má představenstvo složené z vedoucích pracovníků zainteresovaných na jejích komerčních aktivitách a nevýkonných ředitelů se zkušeností z jiných aktivit v privátním sektoru. Představenstvo BNFL má povinnost jednat nezávisle v zájmu společnosti. Spojené království dodává, že vláda UK neintervenuje na rozhodnutí BNFL v tom smyslu, aby na společnost vyvíjela nátlak jednat jinak než komerčně.
(196)
Nakonec Spojené království předložilo analýzu požadavků věřitelů a částky, u kterých byl dohodnut kompromis v rámci balíčku na restrukturalizaci.
(197)
Orgány UK usuzují, že opatření B nemůže být považováno za opatření obsahující státní podporu.
(198)
Spojené království uvádí, že mnoho stejných argumentů, uvedených 191 až 197 v souvislosti s opatřením B, lze stejně aplikovat i na opatření C. Spojené království argumentuje zejména tím, že je nutné nahlížet na akce BNFL v kontextu její výjimečné pozice hlavního věřitele společnosti BE, a na společnost BE jako největšího zákazníka společnosti BNFL. Vzhledem k průběžnému dlouhodobému obchodnímu vztahu mezi oběma společnostmi a k objemu závazků BE vůči BNFL nepřekvapuje, že stabilizace závazků vůči BNFL vysvětluje největší absolutní podíl dávek BE z titulu stabilizačních dohod. Soukromý věřitel ve stejné pozici jako BNFL - s největším dopadem v případě nesolventnosti BE - by měl jen omezené možnosti jednat jinak.
(199)
Spojené království také uvádí, že je špatné porovnávat stabilizační dohody BNFL na jedné straně se stejnými dohodami všech ostatních soukromých věřitelů na straně druhé. Bez účasti některého významného věřitele nemohou být smlouvy jako celek účinné. Spojené království porovnává všechny nezaplacené dluhy BE s příspěvkem každé strany ke stabilizačním dohodám a usuzuje, že BNFL se ve skutečnosti podílí menší procentní částí svých nesplacených závazků než většina soukromých věřitelů.
(200)
Orgány UK uvádí, že odstavec 32 pokynů nevyžaduje, aby podpůrná opatření měla omezenou dobu platnosti. Požaduje, aby plán restrukturalizace byl zpracován na co nejkratší dobu a aby dlouhodobá životaschopnost byla obnovena „během rozumného časového období“. Podle Spojeného království se zdá, že úmyslem pokynů je to, aby podpora byla poskytnuta pouze „jednou provždy“ a že to nesmí být průběžná provozní podpora. Není úmyslem zabránit podpoře, která by poskytla osvobození od dlouhodobých závazků.
(201)
Spojené království uvádí, že restrukturalizace bude kompletní, že životaschopnost bude obnovena během rozumného časového období a že podpora bude poskytnuta pouze jednou provždy, přestože závazky BE jsou dlouhodobého charakteru. BE bude schopna vytvářet finanční hotovost od roku 2004 a od roku 2005 bude mít kladný roční pohyb hotovosti. Podle scénáře nového seznamu se životaschopnost BE obnoví v roce 2005. Plán restrukturalizace je určen pro zabezpečení toho, že BE bude od data restrukturalizace samostatná bez další podpory ze strany vlády UK; plán restrukturalizace demonstruje, že taková úroveň rezerv vytvářená společností je dostatečná pro přežití při rozumných nevýhodných scénářích a z toho důvodu zaručuje životaschopnost.
(202)
V otázce průběžného osvobození od současných výdajů se vláda UK odvolává na to, že závazky vlády pokrývají pouze nasmlouvané historické závazky, závazky na vyřazení z provozu a smluvně nepodchycené závazky související s historickými problémy ohledně vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR, veškerého vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR a provozních odpadů a jiných doplňkových závazků. Spojené království uvádí, že nasmlouvané historické závazky ohledně vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR se týkají paliva uloženého do reaktorů před datem účinnosti restrukturalizace. BE má povinnost, v rámci licence udělené jaderné elektrárně, likvidovat toto palivo a tedy vynakládat za tímto účelem prostředky. Takovým nákladům se nelze vyhnout.
(203)
Podobně lze argumentovat ohledně vyřazení elektráren z provozu. BE bude za tímto účelem přispívat Jadernému fondu pro vyřazení z provozu na vyřazení reaktorů z provozu a bude tím významně přispívat na celkové náklady na vyřazení z provozu.
(204)
Co se týče smluvně nepodchycených závazků, týkají se historických povinností ohledně vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR a Spojené království uvádí, že tyto závazky se týkají pouze paliva uloženého do reaktorů před datem účinnosti restrukturalizace. Závazky týkající se vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR obsahují všechny závazky ohledně paliva uloženého do reaktoru Sizewell B. Pro budoucí závazky bude BE přispívat částkou 150 000 GBP za každou tunu paliva uloženého do reaktoru Sizewell B po datu účinnosti restrukturalizace. Výše příspěvku byla stanovena na základě porovnatelných nákladů na likvidaci vyhořelého paliva v zahraničí s výhledem na pokrytí všech nákladů na palivo pro reaktory typu PWR v budoucnosti. Zbývající smluvně nepodchycené závazky se týkají různých odpadů, jiných než vyhořelé palivo, spojených s provozem elektráren BE a neočekává se, že budou významné.
(205)
Náklady na vyřazení z provozu a na smluvně nepodchycené závazky jsou z větší části fixní a existuje pouze malý prostor, aby se při běžném provozu elektráren výrazně zvýšily. Kromě toho zvýšené materiálové závazky z důvodu změny provozních postupů provedené za účelem ekonomického zisku BE nebo vyplývající z porušení minimálních výkonových norem bude muset hradit BE. Dále je důležité poznamenat, že i kdyby vláda přímo platila nasmlouvané závazky za BE, je podpora vlády na závazky na vyřazení z provozu a na smluvně nepodchycené závazky ve formě podmíněné garance. Spojené království uvádí, že opatření A proto nemůže být zařazeno jako průběžné osvobození od stávajících výdajů. Tomuto závěru odpovídá účetní zpracování opatření A, které je účtováno v rozvaze BE jako aktivní položka. BE není příjemcem žádné průběžné dotace, protože opatření A není žádným způsobem spojeno s průběžnou činností BE a náklady, pokryté opatřením A, vzniknou bez ohledu na dobu a rozsah budoucí činnosti BE.
(206)
Co se týče opatření B, Spojené království neuznává, že představuje státní podporu.
(207)
Spojené království také uvádí, že není vhodné považovat opatření A za nepřijatelné z toho důvodu, že zbavuje BE části jejích povinností na „platby za znečištění“. Podle plánu restrukturalizace bude BE hradit náklady za znečištění vyplývající z budoucí činnosti. Dále bude přispívat na historické náklady za znečištění formou hotovostní úhrady a formou dalšího příspěvku NLF. Bez záruky vlády by se BE stala nesolventní a nebyla by schopna hradit svoje budoucí povinnosti na „platby za znečištění“.
(208)
Spojené království dále reaguje na pochybnosti vyjádřené Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení ohledně toho, zda lze říci, že obnovení životaschopnosti BE bylo provedeno především z vnitřních zdrojů. Spojené království vysvětluje, že hlavním důvodem současných obtíží BE je neschopnost této společnosti splnit nevyhnutelné historické závazky a regulační a minimální bezpečností požadavky. Přesto Spojené království uvádí, že vnitřní opatření přijatá BE nejsou nevýznamná. Společnost prodala svůj podíl ve společnostech Bruce Power a Amergen a provádí významnou interní restrukturalizaci, která bude obsahovat […]. Společnost také zvýšila podíl střednědobých smluv s pevnými cenami, zahrnujících i velké průmyslové a komerční zákazníky, za účelem omezení rizika změny cen na velkoobchodním trhu. Dalším z nejvýznamnějších interních opatření jsou nová jednání s BNFL o smlouvách o dodávce paliva a o likvidaci vyhořelého paliva.
(209)
Dále se Spojené království domnívá, že pokyny požadují vyváženost mezi státními příspěvky, soukromými příspěvky a vlastními příspěvky společnosti avšak to neznamená, že společnost musí být schopna se vzpamatovat bez zásahu státu.
(210)
Po připomenutí toho, proč není možné přesně kvantifikovat náklady na závazky vyplývající z jaderných aktivit, uvedly orgány UK, že není v tomto případě nutné znát přesnou výši podpory nebo stanovit, která opatření lze pokládat za podporu pro získání přehledu o tom, zda je balíček omezen na potřebné minimum. Závazek vlády pokrývající definované kategorie závazků je pro balíček restrukturalizace a pro obnovení životaschopnosti BE rozhodující. Orgány UK argumentují tím, že úroveň podpory pro společnost BE je strukturálně minimalizovaná prodejem aktiv (Bruce Power a Amergen), redukcí závazků vůči věřitelům, pokračujícím přispíváním BE na financování jejích jaderných závazků, jinými vnitřními opatřeními pro redukci nákladů a mechanismem, kterým bude BE přispívat v budoucnu 65 % svého volného finančního toku na financování svých jaderných závazků.
(211)
Orgány UK připomněly argumenty uvedené v oznámení, podle kterých nemá podpora dopad na konkurenci, protože nemá vliv na krátkodobé mezní náklady BE, které vymezují každodenní provoz elektrárny. Připomněly, na základě aktualizovaných údajů a porovnání s jinými členskými státy, že na trhu není nadbytečná strukturální kapacita a prohlásily, že z tohoto důvodu by neměla být uložena žádná kompenzační opatření.
V. PŘIPOMÍNKY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ K PŘIPOMÍNKÁM ZAINTERESOVANÝCH STRAN
(212)
Ve svých připomínkách se orgány UK soustředí na ty poznámky, které polemizují s jejich názorem, zatímco poznámky, které podporují jejich názor, nekomentují.
(213)
Orgány UK nejdříve připomínají své úvahy ohledně krátkodobých mezních nákladů společnosti BE a svůj názor, podle kterého podpora nebude mít vliv na konkurenty. Tento argument je dále podpořen čísly o nabídce BE na trhu s přímým prodejem, která ukazují, že BE nemá motivaci nezvyšovat svůj zisk stanovením cen za mezní náklady. Orgány UK pokračují oznámením, že BE nemá motivaci ponechávat elektrárny na trhu, který nedokáže amortizovat její náklady, kterým se lze vyhnout. V tomto ohledu uvádí analýzu nákladů zaměřenou na prokázání, že elektrárna Dungeness B pokrývá své náklady, kterým se lze vyhnout, rozumným odhadem cen na trhu s elektrickou energií.
(214)
Orgány UK dále připomínají svůj názor na skutečnost, že na trhu neexistuje nadbytečná strukturální kapacita. Uvádí, že společnost Powergen v zimě roku 2003-2004 uvedla do provozu dříve zakonzervované elektrárny, což může znamenat, že samotná společnost Powergen usuzuje, že na trhu není nadbytečná strukturální kapacita. Orgány UK připomínají svůj názor na bezdůvodnost kompenzačních opatření a uvádí svůj názor na každé opatření navržené společností Powergen.
(215)
Orgány UK potom připomínají svůj názor na opatření B a C a zdůrazňují, že především sama BNFL jednala na doporučení externích poradců. Tvrdí, že názory Powergen na tato opatření jsou založeny na špatných odhadech údajů.
(216)
Ohledně životaschopnosti orgány UK popírají názor společnosti Powergen na spolehlivost elektráren BE a předložily Komisi zprávu od externího konzultanta o prověření hypotézy o životnosti.
(217)
Orgány UK na závěr konstatují, na rozdíl od toho, co tvrdí Powergen, že pokud dojde k zotavení cen elektrické energie, zajistí mechanismus postupného odnětí, že společnosti BE nebude poskytnuta nepotřebná podpora.
(218)
Orgány UK nepřijímají názor organizace Greenpeace, že podpora musí být přezkoumána jako podpora poskytnutá akcionářům. Taková teorie by znamenala, že každá podpora kótované společnosti by byla podporou jejích akcionářů. Orgány UK uvádí, že akcionáři BE vložili až 97,5 % svých úroků do kmenového kapitálu BE.
(219)
Orgány UK znovu uvedly, že si nemyslí, že by společnost BNFL při nových jednáních o svých smlouvách s BE jednala pod nátlakem vlády a uvedly, že vlastní podrobné účetní výkazy BNFL, které byly paralelně odeslány Komisi, demonstrují opak. Výpis ze zprávy společnosti BE za období roků 2002/2003 a článek v periodiku „The Business“, týkající se neúspěchu rozhovorů mezi BNFL a BE v srpnu/na začátku září roku 2002, byly organizací Greenpeace špatně pochopeny jako náznak toho, že BNFL později jednala pod tlakem vlády. Právě naopak, tyto podklady ukazují, že BNFL nebyla ochotna účastnit se plánu BE bez jiných věřitelů, kteří by měli podobnou spoluúčast. Orgány UK uvádí, že BNFL již předala interní dokumenty, které od ní měla podle Greenpeace Komise požadovat. Ohledně smluv mezi BE a BNFL, které jsou podle Greenpeace vytvořeny tak, aby BNFL zaručily garantovaný příjem, uvádí orgány UK, že většina z těchto smluv byla podepsána nebo znovu projednána po privatizaci BE, a proto tyto smlouvy nemohly být vládou společnosti BE vnuceny. Na závěr orgány UK uvádí, že vazba mezi koncesí BNFL a cenami elektrické energie je důkazem toho, že BNFL se chovala komerčně tím, že požadovala, aby se s ní BE rozdělila o část možného zisku a ne naopak.
(220)
Orgány UK připomínají svůj názor na použití principu plateb za znečištění. Nemyslí si, že by Greenpeace v tomto ohledu uvedl nějaké další skutečnosti nebo argumenty.
(221)
Ohledně dopadu podpory na hospodářskou soutěž nesouhlasí orgány UK s námitkou Greenpeace, že účinkem balíčku pro podporu je udržet na trhu neschopného výrobce. BE nelze považovat za neschopného výrobce, protože jeho náklady, kterým se lze vyhnout, patří mezi nejnižší na trhu. Problémy této společnosti jsou vázány pouze na historické závazky. Dále orgány UK připomínají svůj názor na to, že podpora nenarušuje hospodářskou soutěž, a proto nikomu nebrání vstoupit na trh.
(222)
Orgány UK uvádí, že připomínky Greenpeace k nadbytečné kapacitě na trhu byly chybné, protože byly založeny na zastaralých prognózách, organizace špatně interpretovala měřítka společnosti NGTransco pro stanovení rozpětí kapacity, používala špatná čísla pro současné rozpětí kapacity, brala v úvahu pouze nejoptimističtější ze tří možných scénářů pro budoucnost a ignorovala problémy při návratu některých zakonzervovaných elektráren na trh.
(223)
Orgány UK dále zpochybňují ekonomické argumenty Greenpeace o dopadu možného uzavření elektráren BE na daňové poplatníky. Vysvětlují, že samotná Greenpeace potvrdila, že toto uzavření by zvýšilo ceny elektrické energie. Kromě toho studie zpracovaná společností Deloitte and Touche ukázala, že předčasné uzavření jedné jaderné elektrárny si může vyžádat dodatečné náklady. Předčasné uzavření více než jedné elektrárny by přineslo úměrně vyšší náklady z důvodu omezení v elektrárně v Sellafieldu, která se používá pro zpracování radioaktivního materiálu. Na závěr orgány UK zmiňují, že obě zprávy, přiložené k připomínkám organizace Greenpeace (od společnosti Large & Associates a ILEX), vychází ze zastaralých údajů o kapacitě od společnosti NGTransco a z velice optimistických hypotéz. Ke svým připomínkám orgány UK přikládají expertízu zpráv, kterou zpracovali George Yarrow a Tim Keyworth ze společnosti DKY Limited a která dochází k opačným závěrům.
(224)
Na závěr na základě výše uvedených faktů orgány UK odmítají názor společnosti Greenpeace, že podpora není přiměřená.
(225)
Orgány UK nejprve odmítají názor společnosti Drax, že balíček pro podporu ukazuje, že vláda UK nikdy nenechá BE padnout. Připomínají, že balíček podléhá schválení perspektiv životaschopnosti BE vládou.
(226)
Ohledně opatření A připomínají orgány UK, že vláda UK nepřevezme všechny závazky BE na vyřazení z provozu, ale uhradí pouze schodek v NLF. V otázce odhadu nákladů v patření A Spojené království poznamenává, že požadovat, aby neexistovala absolutně žádná nejistota ve výpočtech, by znemožnilo zaručit úlevy pro dlouhodobé závazky, což by vedlo ke zvrácené aplikaci pravidel pro poskytování státní podpory a působilo by to proti cílům Smlouvy o Euratomu. Orgány UK také zavrhují tvrzení společnosti Drax, že skutečnost, že vláda UK nese konečnou zodpovědnost za jadernou bezpečnost podle mezinárodních dohod, tvoří státní garanci, a připomínají, že angažování Národního kontrolního úřadu (National Audit Office) je v tomto ohledu irelevantní, protože úřad je nezávislý na vládě.
(227)
Ohledně opatření B orgány UK uvádí, že připomínky BNFL jsou v rozporu s názorem společnosti Drax, že pro BNFL by situace byla výhodná, i kdyby BE byla nesolventní. Také připomínají, že nová jednání s BE o dohodách BNFL byla vedena velice striktně. Ohledně opatření C orgány UK uvádí, že na neplacení úroků společností BE společnosti BNFL během stabilizace musí být nahlíženo jako na součást celkového zainteresování BNFL do plánu restrukturalizace a ne jako na samostatný prvek, protože celý balíček byl projednáván jako celek. Balíček jako celek neznevýhodňuje BNFL v porovnání s jinými věřiteli BE.
(228)
Ohledně opatření G připomínají orgány UK, že již dříve předložily důkaz o tom, že obchodní sazby byly společností BE splaceny, včetně řádného úroku.
(229)
V souvislosti s kompatibilitou plánu restrukturalizace s pokyny odmítají orgány UK názor společnosti Drax, že plán neobnoví životaschopnost BE, protože BE nepokryje všechny svoje náklady, kterým se lze i nelze vyhnout. Spojené království připomíná, že aby BE mohla přežít, je z ní třeba od části břemen z minulosti - nevyhnutelných nákladů - odlehčit. Jakmile se to však uskuteční, stane se BE znovu životaschopnou, protože bude nejen schopna splatit všechny svoje trvající náklady, ale také bude schopna významně přispívat na své nevyhnutelné náklady z minulosti. Proto je ekonomicky výhodnější provozovat jaderné elektrárny společnosti BE a získat tak příspěvek na platbu nevyhnutelných nákladů z minulosti. Uzavření elektráren BE by aktuálně znamenalo vyšší náklady.
(230)
Orgány UK odmítají argument společnosti Drax, že podpora způsobí, že BE bude prodávat na trh za jakoukoliv cenu. Tvrdí, že BE jako výrobce základního výkonu nemá rezervu ve výrobě elektrické energie, kterou by mohla prodávat navíc za mimořádně nízkou cenu. Naopak, jejím zájmem je prodávat svou výrobu za maximální cenu. Majitelé obligací a akcií BE také zaručí, že BE bude maximalizovat svůj zisk, protože z jeho části budou mít prospěch.
(231)
Orgány UK také odmítají argument společnosti Drax, že plán restrukturalizace má příliš dlouhou dobu trvání. Vysvětlují, že aktuální požadavek vycházející z pokynů je, aby životaschopnost BE byla obnovena během rozumného období. Podle orgánů UK se účinek opatření A, o kterém tvrdí, že je to jediné opatření tvořící státní podporu, okamžitě projeví v rozvaze BE.
(232)
Ohledně existence nadbytečné kapacity na trhu orgány UK uvádí, že hodnocení společnosti Drax je založeno na zastaralých údajích a na chybě měřítka NGTransco použitého pro rozmezí kapacity. Návrh společnosti Drax na uzavření jaderných elektráren v létě by byl ekonomicky nejistý a mohl by také zvýšit obavy o jadernou bezpečnost a o zabezpečení dodávky energie. Orgány UK potom prověřují každé ze čtyř navrhovaných kompenzačních opatření a odvozují, že jejich zavedení by ohrozilo vyrovnanost plánu restrukturalizace nebo ovlivnilo vyhlídky na životaschopnost BE.
(233)
Orgány UK vysvětlují, že cena uváděná třetí stranou (přibližně 1 000 GBP/kgU) se týká ceny základních smluv o likvidaci vyhořelého paliva z dodávky pro pokrytí základního výkonu. Tyto smlouvy byly první skupinou smluv podepsaných BNFL s BE nebo se společnostmi, které nyní tvoří součást BE. Byly určeny pro pokrytí převážně fixních nákladů zařízení BNFL pro likvidaci vyhořelého paliva. Později BNFL podepsala s BE nebo se společnostmi, které nyní patří BE, dodatečné smlouvy, které se netýkaly dodávky pro pokrytí základního výkonu a které už neobsahovaly nákladové složky vázané na novou platbu fixních nákladů. Cena v těchto nových smlouvách byla stanovena […], což je mnohem nižší cena než cena, jakou uvedla třetí strana. Každé smysluplné porovnání cen účtovaných BNFL společnosti BE před novým jednáním o jejich stanovení a po něm by muselo být založeno na cenách dodatečných smluv, které v době těsně před novým jednáním převažovaly, a ne na cenách základních smluv.
(234)
Orgány UK neakceptují tvrzení EECL, že oznámení balíčku pro pomoc zhoršilo pokles velkoobchodních cen. Podle orgánů UK okamžité ceny kolísaly před i po oznámení vlády UK o její spoluúčasti na záchraně BE, které bylo vydáno dne 9. září 2002. Ceny však nevykazovaly ostrý pokles. Pokud jde o stanovené ceny, ty byly relativně nedotčeny. Ostatně předem stanovené ceny pro základní odběr v létě roku 2004 se od září roku 2003 zvýšily, a to navzdory dohodnutému balíčku pro restrukturalizaci.
(235)
Orgány UK potom vznesly námitku proti připomínce EECL, že svoje předpoklady založily špatně na předpokladu, že BE by rozhodovala, zda uzavře svoje jaderné elektrárny, spíše na posouzení svých krátkodobých mezních nákladů než na posouzení nákladů, kterým se lze vyhnout. Orgány UK prověřily dopad balíčku na podporu na náklady BE, kterým se lze vyhnout a prokázaly, že jsou hluboko pod úrovní předem dohodnutých tržních cen, což je dobrý základ pro rozhodnutí provozovatele o tom, že svoje elektrárny neuzavře.
(236)
Na závěr orgány UK připomínají svoje argumenty o tom, že na trhu není nadbytečná kapacita.
(237)
Orgány UK vznesly námitku proti názoru společnosti Intergen, že příslušné jistoty dodávky může být dosaženo, i kdyby BE byla nesolventní, a to formou bezpečnostních dohod s nuceným správcem. Orgány UK dále oznamují, že pokyny nepředpokládají žádný typ momentální kompenzace takového typu, jaký navrhuje Intergen. A pokud jde o různé typy dohod uzavřených mezi BE a jejími věřiteli, mimo jiné i společností Intergen, TFE a Centrica, uvádí orgány UK, že se jedná o komplexní dohody, které byly všechny komerčně projednány před restrukturalizací a nesouvisí s balíčkem státní podpory.
(238)
Orgány UK předložily kvantitativní informace pro prokázání toho, že ceny BE jsou v sektoru přímého prodeje trvale vyšší než předem dohodnuté velkoobchodní ceny, a že BE získala méně než 20 % obchodních případů, o které se ucházela, což je v rozporu s obviněním třetí strany, že BE nabízela přehnaně nízké ceny. Orgány UK dále připomínají, že podle jejich názoru BE jako výrobce základního výkonu nemá motivaci nabízet uměle nízké ceny.
VI. POSOUZENÍ
(239)
Přinejmenším část příslušných opatření se týká otázek pokrytých Smlouvou o Euratomu, a proto musí být podle toho posuzovány (32). Avšak to, zda nejsou nutné nebo zda jdou nad rámec Smlouvy o Euratomu nebo zda narušují nebo hrozí, že by narušila hospodářskou soutěž na mezinárodním trhu, musí být posouzeno v rámci Smlouvy o ES.
1. Smlouva o Euratomu
(240)
Posuzovaná opatření, především opatření A a B, by měla dopad na financování jaderných závazků a likvidaci vyhořelého jaderného paliva. Administrace vyřazení z provozu a likvidace odpadů tvoří náklady, které jsou nutné pro správnou a zodpovědnou činnost jaderného průmyslu. V kontextu jaderného průmyslu tvoří potřeba adresovat rizika spojená s nebezpečím vznikajícím z ionizujícího záření jednu z hlavních priorit. Komise bere na vědomí, že tyto dva aspekty jaderného řetězce získávají na důležitosti a jsou nezbytné pro zajištění bezpečnosti pracovníků a populace.
(241)
Smlouva o Euratomu se zabývá zejména těmito úkoly a současně směřuje k vytvoření „podmínek pro rozvoj mocného jaderného průmyslu, který rozšíří zdroje energie…“. Tyto úkoly jsou dále zopakovány v článku 1 Smlouvy o Euratomu, který stanovuje, že „cílem Společenství je přispět vytvořením podmínek nezbytných pro rychlé vybudování a růst průmyslu ke zvýšení životní úrovně v členských státech…“. Závažnost tohoto úkolu byla podtržena v Zelené knize Komise „K evropské strategii za bezpečnou dodávku energie“ (COM (2002) 321 ze dne 22. června 2002). Dále ustanovení čl. 2 písm. b) Smlouvy o Euratomu stanoví, že Společenství musí k dosažení svých cílů stanovit jednotné bezpečnostní normy pro ochranu zdraví obyvatelstva a pracovníků a dbát na jejich dodržování. Ustanovení čl. 2 písm. e) Smlouvy o Euratomu také stanovuje, že Společenství musí zaručovat vhodným dohledem, aby jaderný materiál nebyl zneužíván k jiným účelům, než ke kterým je určen. Z tohoto důvodu Smlouva o Euratomu ustanovuje „Společenství Euratom“ a předpokládá, že tento institut bude mít potřebné nástroje a zodpovědnost, aby tyto úkoly byly splněny. V tomto ohledu, a jak bylo potvrzenou Soudním dvorem, je jaderná bezpečnost svěřena do kompetence Společenství a musí být spojena s ochranou před nebezpečím, které vyplývá z ionizujícího záření, podle článku 30 kapitoly 3 Smlouvy o Euratomu týkající se ochrany zdraví (33). Komise musí zajistit, aby byla aplikována ustanovení této Smlouvy a může proto přijmout rozhodnutí ve smyslu stanoveném v této Smlouvě nebo vydat stanoviska, pokud uváží, že je to nutné.
(242)
Komise bere na vědomí, že podklady poskytnuté orgány UK ukazují, že účinky zkoumaných opatření jsou, mimo jiné, zaměřeny na udržení bezpečnosti jaderných elektráren, na zajištění bezpečné administrace jaderných závazků, na zvýšení záruky dodávky udržováním rozmanitosti zdrojů paliva ve Velké Británii a také na vyloučení emisí oxidu uhličitého. Oddíly III a IV výše podrobně popisují argumenty předložené v tomto ohledu orgány UK a třetími stranami.
(243)
Při posouzení těchto informací a zejména při stanovení toho, zda tato opatření jsou nutná nebo zda spadají do oblasti úkolů Smlouvy o Euratomu, Komise poukazuje na to, že státní podpora a opatření jsou zaměřeny na rizika spojená se současnou situací ve společnost British Energy a na jejich případný dopad na uvedené úkoly vyplývající ze Smlouvy. Orgány UK se ve skutečnosti rozhodly poskytnout podporu společnosti British Energy, mimo jiné se záměrem zajistit kontinuitu podmínek pro bezpečnost a pro zajištění jaderného průmyslu, a zároveň udržovaly ve funkci jaderné elektrárny jako rozsáhlé zdroje energie. Tato intervence se uskutečnila v kontextu rizika úpadku hlavního jaderného operátora v UK. Kontinuita specifického ekonomického operátora není přímo spojena s kontinuitou jeho jaderných aktivit. V případě nesolventnosti se však musí brát v úvahu jak bezpečnost, tak i jistota dodávky. Komise proto považuje řešení orgánů UK bojující s těmito riziky za správné a zodpovědné a v souladu s úkoly stanovenými Smlouvou o Euratomu.
(244)
Tři kompenzační opatření, která jsou popsána níže, dokonce posilují splnění úkolů dle Smlouvy o Euratomu tím, že zajišťují, že zásahy státu nebudou použity pro jiné účely než pro úhradu jaderných závazků. Ostatně princip stropu a mezní hodnoty uplatněný pro tři typy úhrady historických závazků zajistí, že bude k dispozici dostatek finančních prostředků pro splnění těchto cílů při současném omezení intervence na minimum nutné pro jejich dosažení.
(245)
Komise usuzuje, že opatření, která orgány UK plánují zavést, jsou vhodná pro řešení všech požadovaných úkolů a že jsou plně podložena Smlouvou o Euratomu.
2. Podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES
(246)
Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou státní podpory definovány jako podpory poskytované v jakékoli podobě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby a ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(247)
Je zřejmé, že státní zásah do plánu restrukturalizace BE je selektivní, protože zvýhodňuje pouze jednu činnost.
(248)
Obchod s elektrickou energií mezi UK a ostatními členskými státy probíhá přes propojovací články ve Francii a v Irsku. S elektrickou energií se mezi členskými státy obchoduje již dlouhou dobu a zejména od zahájení platnosti Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (34). Podle údajů předaných UK v oznámení je BE druhým největším výrobcem elektrické energie v Anglii a Walesu a třetím ve Skotsku. Státní zásah do plánu restrukturalizace tedy může jasně ovlivnit obchodování mezi členskými státy.
(249)
Tři ze sedmi restrukturalizačních opatření nečerpají ze státních zdrojů. Jsou to: opatření D („Restrukturalizační balíček pro významné věřitele“), opatření E („Zavedení nové obchodní strategie“) a opatření F („Prodej aktiv za účelem pomoci financování restrukturalizace“). Tato opatření nemohou být označena jako státní podpora podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
(250)
Naproti tomu opatření A čerpá ze státních zdrojů, protože se skládá z řady plateb nebo kroků k provedení plateb vládou UK. Protože platby ze strany vlády UK budou přebírat část jaderných závazků, které by měla normálně plnit BE, poskytuje opatření A pro společnost BE také výhodu. S uvážením všeho, co bylo uvedeno výše, Komise usuzuje, že opatření A je státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Spojené království tento názor nezpochybňuje.
(251)
Opatření B a C se týkají prostředků společnosti BNFL (pro opatření B to platí zcela, pro opatření C částečně), která je ve vlastnictví státu. Prostředky, které patří společnosti ve vlastnictví státu, jsou státní prostředky. Z tohoto pohledu představují opatření B a C státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES pokud a jen pokud poskytují konkurenční výhodu společnosti BE a udělení této výhody lze přisoudit státu. Protože tato otázka se objevila při rozhodování o zahájení řízení, bude důkladně analyzována v oddíle VI.2.b) níže.
(252)
Opatření G se týká také prostředků místních orgánů. Prostředky těchto orgánů tvoří státní prostředky. Opatření G je proto státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES pokud a jen pokud poskytují konkurenční výhodu společnosti BE a udělení této výhody lze přisoudit státu. Protože i tato otázka se objevila při rozhodování o zahájení řízení, bude důkladně analyzována v oddíle VI.2.a) níže.
a) K existenci podpory v opatření G
(253)
Orgány UK prokázaly, že místní daně, kterých se týká opatření G, byly společností BE uhrazeny s úrokem vypočteným podle údajů a diskontních sazeb stanovených Komisí pro Spojené království. V zákonodárství UK neexistují žádná specifická ustanovení, která by vyžadovala používání vyšších úrokových sazeb v případě, že místní orgány odloží platby místních daní. Komise proto předpokládá, že sazba, která byla použita, je vhodné měřítko pro přijetí rozhodnutí o tom, zda odklad platby daní poskytuje společnosti BE konkurenční výhodu. Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že opatření G není státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
b) K existenci státní podpory v opatřeních B a C
(254)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že „v tomto stádiu hodnocení se Komise domnívá, že nová jednání o smlouvách mezi BNFL a BE mohou být považována za státní podporu“. To bylo založeno na skutečnosti, že BNFL, společnost ve vlastnictví státu, oznámila, že byla ochotna změnit obchodní podmínky svých stávajících smluv s BE až poté, co BE oznámila, že zahájila rozhovory s vládou UK s úmyslem získat finanční podporu. Nezdálo se pravděpodobné, že tyto smlouvy nebyly projednávány za nápadně nevýhodných podmínek. Komise došla ke stejnému předběžnému závěru jako v případě opatření C.
(255)
Komise s využitím údajů, které jí byly poskytnuty od zahájení řízení, provedla hlubší analýzu toho, zda opatření B a C splnila kritéria pro to, aby mohla být považována za státní podporu a zejména to, zda mají za následek konkurenční výhodu společnosti BE. Komise došla k následujícím závěrům:
(256)
Opatření B obsahuje nové projednání smluv mezi BNFL, společností ve vlastnictví státu, a BE. Komise zkoumala, zda opatření B neposkytuje společnosti BE výhodu, kterou by žádný soukromý provozovatel by za podobných okolností tomuto podniku v obtížích neposkytl. Jinými slovy, Komise posuzovala, zda BNFL, když souhlasila s opatřením B, postupovala podle zásad tržního hospodářství.
(257)
Za tímto účelem Komise posuzovala zejména to, zda nová jednání o smlouvách BNFL se společností BE nebyla vedena za nápadně nevýhodných podmínek a zda ústupky společnosti BNFL byly komerční povahy.
(258)
První otázka, kterou musela Komise posoudit, byla, zda nová ujednání mezi BNFL a BE nebyla vedena za nápadně nevýhodných podmínek. Je třeba připomenout, že BNFL je největším samostatným věřitelem BE a že BE je největší zákazník BNFL. Komise proto zkoumala, zda by podmínky přijaté společností BNFL mohly být přijatelné pro soukromého provozovatele nacházejícího se v podobné situaci. V kontextu dodavatele, čelícího obtížím svého největšího zákazníka, a to znamená zkontrolovat, zda BNFL jednala jako svědomitý soukromý věřitel tak, aby maximalizovala šance na získání svých nároků (35).
(259)
Komise zkoumala příslušné zprávy právních a finančních poradců BNFL a výpisy z jednání správní rady BNFL, které společnost BNFL dodala.
(260)
Komise bere na vědomí, že BNFL požádala svoje poradce, aby posoudili její pozici s ohledem na společnost BE na začátku roku 2002, už v době, kdy se BE poprvé odvolala na článek o potížích, zakotvený v jejích dohodách s BNFL. Nebylo možné učinit definitivní závěr, zda vskutku byly splněny podmínky pro uplatnění článku o potížích, avšak představenstvo dalo pokyn společnosti BNFL, aby zvážila možné úmluvy, které by řešily obtíže BE, avšak na základě explicitní podmínky, že každá úmluva musí být pro BNFL komerčně výhodná.
(261)
Zprávy poskytnuté společností BNFL, které byly zpracovány v té době, ilustrují přesnou situaci BNFL jako věřitele a dodavatele společnosti BE a analyzují dopad nesolventnosti BE na BNFL. Zprávy vyvozují, že z hlediska vysoké zainteresovanosti BNFL by pro tuto společnosti byla nejvýhodnější restrukturalizace solventnosti, avšak ne za každou cenu. Zprávy proto definují navrhovaný balíček ústupků vůči BE a dále sledují vývoj tohoto balíčku během jednání s BE. Z těchto zpráv je jasné, že BNFL během jednání stále zastávala svoji původní myšlenku, kterou byla snaha o nejlepší ochranu jejích zájmů při zabránění toho, aby na BE byla uvalena nucená správa, avšak ne za každou cenu, a na základě rovnocenné dohody.
(262)
Orgány UK uvedly, že nové dohody BNFL musí být posuzovány jako balíček a musí být srovnávány s pozicí, v jaké by se mohla BNFL nacházet, pokud by se BE stala nesolventní, a ne zdůrazňovat jednotlivé prvky. Zprávy předané orgány UK a společností BNFL činí závěr, že Konečné podmínky jsou pro BNFL výhodnější než kterýkoliv scénář nesolventnosti.
(263)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti došla Komise k prvnímu závěru, že v případě nesolventnosti BE by se společnost BNFL ocitla ve velice nejisté a nanejvýš nevýhodné situaci.
(264)
Je pravda, že nesolventnost BE by automaticky neznamenala to, že všechny její jaderné elektrárny by byly okamžitě uzavřeny, ani že by to ovlivnilo potřeby vyřazení stávajících elektráren z provozu a likvidaci historického vyhořelého paliva.
(265)
Avšak Komise se domnívá, že v případě nesolventnosti BE by se BNFL ocitla v obtížnější situaci pro jednání, protože následovníkem společnosti BE by se mohl stát kdokoliv, ať už v oblasti provozu elektráren nebo v oblasti jejich vyřazování z provozu. To by zahrnovalo velké množství rizik a nejistot, které musí vzít soukromý investor při zvažování nových jednání v úvahu, zejména při jednáních se svým hlavním zákazníkem. Skutečnost, že poradci BNFL pečlivě studovali tuto alternativu, je jasným náznakem, že BNFL jednala s uvážením těchto skutečností.
(266)
Snaha o restrukturalizaci solventnosti BE a její dosažení proto byly rozhodně komerčním zájmem BNFL.
(267)
Po učinění tohoto prvotního závěru posuzovala Komise dopad nově projednaných dohod na příjmy BNFL, zejména z hlediska připomínek třetích stran, aby tyto nově projednané dohody více přezkoumala v mikroekonomických podmínkách, zda mohou být přijatelné pro soukromou společnost nacházející se v podobné pozici.
(268)
Pokud se jedná o likvidaci vyhořelého paliva, jsou závazky dané pro toto palivo rozděleny na historické a budoucí závazky.
(269)
Pokud se jedná o historické závazky pro vyhořelé palivo, pak podle opatření A plánu restrukturalizace všechny tyto závazky převezme od BE vláda UK (36).
(270)
Ohledně otázky likvidace vyhořelého paliva v budoucnosti byly stávající úmluvy doplněny. BNFL předložila následující tabulku týkající se nových úmluv o likvidaci vyhořelého paliva, která ukazuje, že BE bude společnosti BNFL platit podle klouzavé sazby. Údaje psané kurzívou doplnila Komise:
Tabulka 7
Ceny stanovené v nových úmluvách o likvidaci vyhořelého paliva
Výnosové ceny elektrické energie (38) v GBP/MWh, reálné podmínky roku 2003
Jednotkové množství (slevy)/příplatky v GBP/MWh, reálné podmínky roku 2003
(v porovnání s cenami původních smluv)
Čisté jednotkové množství plateb za vyhořelé palivo v GBP/MWh, reálné podmínky roku 2003
Platba v GBP/kgU (37)
14,8 a méně
- 0,6
[…]
15
- 0,5
16
0
17
0,5
18
1
19
1,5
20
1,75
21 a více
2,0
(271)
Je důležité poznamenat, že slevy a příplatky v tabulce 7 jsou porovnávány s úmluvami o likvidaci vyhořelého paliva, které byly platné těsně před restrukturalizací, a ne se staršími úmluvami. To je správné měřítko pro analýzu ústupků BNFL ve prospěch BE, protože to reprezentuje to, co by BNFL dostala od BE, pokud by se BE nedostala do obtíží. Naopak porovnání nových úmluv se staršími smlouvami, jako jsou úvodní smlouvy o základním výkonu, smlouvy, na které se odvolává první anonymní strana, by nemělo žádný význam, pokud jde o analýzu aktuálních ústupků učiněných společností BNFL během jednání o plánu restrukturalizace.
(272)
Tabulka 7 ukazuje, že pokud bude výnosová cena elektrické energie nižší než uplatněná cena 16 GBP/MWh, zaručí BNFL slevu pro BE v porovnání s úmluvami o likvidaci vyhořelého paliva uzavřenými před restrukturalizací. Pokud bude cena elektrické energie vyšší než uplatněná cena, bude BNFL zaplacen příplatek v porovnání s platbami, které přijala podle původních úmluv o likvidaci vyhořelého paliva.
(273)
Jak bylo zmíněno v bodu 270, výše příjmů BNFL z likvidace budoucího vyhořelého paliva je závislá na velkoobchodních cenách elektrické energie v UK. To samo o sobě nemůže být vysvětlováno jako nekomerční. Je to poměrně normální v sektoru, kde jednotliví účastníci chtějí rozdělit rizika vázaná na možné velké změny cen.
(274)
Za účelem přezkoumání toho, zda by tyto ceny mohly být přijatelné pro soukromou společnost, prověřila Komise, do jaké míry tyto ceny umožní společnosti BNFL pokrýt její náklady, kterým se lze vyhnout, z pohledu předpokládaného vývoje cen elektrické energie. Protože pokud by soukromá společnost čelila nebezpečí, že ztratí takto významného zákazníka, jako je pro BNFL společnost BE, byla by připravena jít až na snížení cen na náklady, kterým se lze vyhnout, uzavřením svých provozů. A toto jsou náklady, kterým se lze vyhnout.
(275)
V tomto případě, na základě nových úmluv o likvidaci vyhořelého paliva, získá BNFL nárok na vyhořelé palivo, dodané společností BE. To znamená, že konečná likvidace tohoto paliva bude provedena společností BNFL, což nebyl případ podle předcházejících úmluv (39). Protože toto je v porovnání s předcházejícími úmluvami dodatečné zatížení BNFL, není možno se jednoduše spolehnout na porovnání mezi předcházejícími platbami a novými platbami a vyvozovat, že se BNFL vrátí její náklady, kterým se lze vyhnout, jakmile velkoobchodní cena elektrické energie bude vyšší než […] GBP/MWh. Na druhé straně nové úmluvy o vyhořelém palivu nepředepisují způsob, jakým BNFL musí zacházet s vyhořelým palivem, na které má nárok. BNFL si může zvolit, zda palivo bude nebo nebude před konečnou likvidací regenerovat.
(276)
Je nutno provést další analýzu založenou na skutečných nákladech BNFL, kterým se lze vyhnout, včetně nákladů za konečnou likvidaci vyhořelého paliva.
(277)
Komise požádala orgány UK, aby jí poskytly podrobný popis těchto nákladů. Dokumentace poskytnutá orgány UK uvádí, že BNFL pokryje svoje náklady, kterým se lze vyhnout, pokud se cena elektrické energie bude pohybovat v rozmezí od […] GBP/MWh do […] GBP/MWh, v závislosti na tom, zda BNFL připustí riziková opatření. Mírný rozdíl od údaje […] GBP/MWh v bodu 275 je způsoben tím, že v prostorách BNFL již existují jímky pro dlouhodobé uložení a v současnosti se používají pro uložení paliva před jeho regenerací. […].
(278)
Aby Komise přezkoumala tento vývoj, porovnala náklady, kterým se lze vyhnout, tak, jak byly vypočteny orgány UK, s náklady uvedenými v jiném zdroji.
(279)
Organizace Greenpeace zveřejnila na svých internetových stránkách zprávu Gordona MacKerron z National Economic Research Associates (40). V této zprávě jsou uvedena čísla 200 USD/kgU (110 GBP/kgU (41)) za přechodné uskladnění vyhořelého paliva a 400 USD/kgU (220 GBP/kgU) za konečné uskladnění. Podle autora této zprávy byla čísla získána z jedné americké studie (42). Existuje velký rozdíl mezi americkými typy reaktorů (LWR - lehkovodní reaktory) a reaktory používanými BE. Dále ze zprávy není jasné, zda náklady, na které je odkazováno, jsou náklady, kterým se lze vyhnout, nebo zda obsahují i fixní prvky, kterých by se netýkala následující analýza. Tato čísla také velice závisí na diskontních sazbách, protože většina konečných nákladů na likvidaci vznikne v daleké budoucnosti. Komise přesto použila tato čísla, protože se domnívá, že údaje zveřejněné třetí stranou byly relevantním zdrojem pro kontrolu údajů předaných orgány UK.
(280)
Vzhledem na čísla uvedená v bodu 279 by cena elektrické energie, při které by BNFL mohla znovu pokrývat svoje náklady, byla […] GBP/MWh. Tato čísla musí nyní být porovnána s předpokládaným vývojem cen elektrické energie.
(281)
Vhodné měřítko pro toto porovnání je vývoj cen elektrické energie v současnosti a v budoucnosti, jak jej očekávala BNFL při jednání o nových úmluvách mezi BNFL a BE. Při hodnocení ceny svých ústupků vůči BE vycházela BNFL z těchto údajů.
(282)
V dokumentech poskytnutých BNFL se jeví, že všeobecná očekávání byla taková, že ceny zůstanou v nejbližší budoucnosti v rozsahu mezi 16 GBP/MWh a 19 GBP/MWh a potom porostou k vyšším, více udržitelným hodnotám.
(283)
Ve svém hodnocení konečných podmínek plánu použila BNFL čtyři možné scénáře. Pouze nejpesimističtější z nich předpokládal, že ceny elektrické energie zůstanou průběžně pod hodnotou 17 GBP/MWh a ve střednědobé perspektivě dosáhnou pouze hodnoty přibližně 16,5 GBP/MWh. Další tři scénáře předpokládají, že tyto ceny dosáhnou již v roce 2007 úrovně 18 GBP/MWh a potom se budou postupně zvedat až na úroveň mezi 19,5 GBP/MWh a 23 GBP/MWh.
(284)
Hodnocení nových jednání BNFL s BE bylo proto provedeno na základě předpovídaného vývoje cen, který byl podle interního ocenění takový, že i za nejpesimističtějších předpokladů ceny umožní pokrýt náklady, kterým se lze vyhnout, a podle ocenění provedeném Gordonem MacKerron budou ceny schopny pokrýt náklady, kterým se lze vyhnout, ve všech případech kromě toho nejpesimističtějšího.
(285)
Aktuální vývoj cen elektrické energie byl nakonec vyšší než předpovídal i ten nejoptimističtější scénář BNFL. Některé agentury oznamující ceny uvedly hodnoty zimních cen základního výkonu v nejbližší budoucnosti ve výši více než 20 GBP/MWh, dokonce bylo dosaženo čísel téměř 27 GBP/MWh (43). Pokud se jedná o letní ceny, uváděly stejné agentury ceny přibližně 20 GBP/MWh. Scénáře, které použila BNFL, byly tedy spíše pesimistické.
(286)
Z výše uvedeného lze odvodit, že BNFL očekávala, že na základě nových úmluv bude schopna pokrýt svoje náklady, kterým se lze vyhnout, i navzdory skutečnosti, že by musela nést náklady na konečnou likvidaci vyhořelého paliva.
(287)
Podobně také analýza nových dohod o dodávce paliva, které jsou daleko jednodušší, protože obsahují proměnné poplatky, které nejsou indexovány na ceny elektrické energie, ukazuje, že BNFL pokryje svoje náklady, kterým se lze vyhnout, ve všech případech dodávky paliva.
(288)
Podrobné přezkoumání nákladů, kterým se lze vyhnout, proto neodhaluje nic, co by naznačovalo, že BNFL nejednala komerčně. Naopak, aktuální vývoj cen elektrické energie naznačuje, že BNFL může v porovnání s předcházející situací velice dobře zlepšit svoji pozici, a zároveň prokázala dostatečnou flexibilitu k tomu, aby umožnila svému hlavnímu zákazníkovi zůstat na trhu.
(289)
Po přezkoumání nových jednání z mikroekonomického hlediska Komise zjišťovala, zda k BNFL bylo přistupováno stejně jako k soukromým věřitelům BE. V tomto druhém typu analýzy Komise zjišťovala, zda ústupky, které BNFL provedla, jsou podobné jako ústupky soukromých věřitelů.
(290)
Informace poskytnuté Spojeným královstvím a BNFL ukazují, že:
a)
pokud BNFL dohodla s BE podmínky před jednáním BE o individuálních podmínkách s každým z jejích významných věřitelů, vyžadovala, aby do smluv byl zahrnut článek, umožňující odvolání předpokládaných ústupků v případě, že by některý jiný významný věřitel dostal nabídku na výhodnější podmínky, než má BNFL;
b)
BNFL v celém procesu jednání neustále kontrolovala, zda jsou jiní soukromí věřitelé BE žádáni, aby přispěli srovnatelným způsobem jako BNFL;
c)
podrobné kvantifikované porovnání nároků věřitelů a částek, u kterých bylo dosaženo kompromisu v rámci konečného schváleného balíčku pro restrukturalizaci, ukazuje, že BNFL se, relativně k jiným věřitelům, vzdala menší části vzniklých závazků. V tomto ohledu je také třeba poznamenat, že BNFL nemá jistotu získání svých dluhů z majetku BE.
(291)
Proto Komise usuzuje, že k BNFL bylo přistupováno stejně jako k soukromým věřitelům. Což také znamená, že BNFL se při jednáních o plánu restrukturalizace nechovala jinak než jiní soukromí věřitelé.
(292)
Komise usuzuje, že závěry uvedené výše jsou dostatečným důkazem toho, že BNFL jednala v souladu s principy tržně jednajícího věřitele, a tedy že opatření B neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
(293)
Dále Komise usuzuje, že v tomto případě není žádný náznak toho, že by BNFL jednala na základě pokynů státu. Takové náznaky připomněl Soudní dvůr Evropských společenství ve svém rozsudku v případě Stardust (44). Podle soudu nelze automaticky předpokládat, že opatření je státní podpora jen proto, že bylo učiněno státním podnikem. To, že organizace poskytující podporu je státní podnik podle čl. 2 odst. 1 písm. b) dle Směrnice Komise 80/723/EHS ze dne 25. června 1980 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky (45), není dostatečné. Skutečnost, že veřejné orgány mohou mít přímý nebo nepřímý dominantní vliv, neprokazuje, že tento vliv v daném případě skutečně uplatnily. Jak vysvětlil generální advokát Jacobs ve svém stanovisku k případu Stardust (46), přičítání vlivu státu na podpůrná opatření provedená státním podnikem lze provádět jen na základě řady indikátorů vyplývajících z okolností případu a v kontextu, ve kterém byla opatření provedena. Generální advokát uvádí řadu faktů a okolností, o kterých lze z tohoto pohledu uvažovat, jako například důkaz toho, že opatření byla provedena na podnět státu, rozsah a podstata opatření, míra kontroly příslušného státního podniku ze strany státu a všeobecné postupy při plnění příslušných závazků pro ukončení jiných než komerčních závazků nebo ovlivnění rozhodnutí státního podniku.
(294)
Na základě podkladů předložených vládou UK a třetími stranami Komise přezkoumala, zda provádění opatření B (a opatření C) lze přičíst na vrub státu. Komise vzala v úvahu skutečnost, že BNFL se rozhodla dlouho před tím, než byly veřejně oznámeny finanční problémy BE a dlouho před tím, než vláda UK oznámila svou účast v možné restrukturalizaci solventnosti, protože bylo v jejím nejlepším zájmu provést ústupky v nastalé solventnosti BE. Z chronologického hlediska neexistují žádné důkazy toho, že nová jednání se konala na státní podnět. Naopak, skutečnost, že BNFL nakonec nesouhlasila s účastí v plánu restrukturalizace před tím, než vláda UK oznámila svou účast, může být považována jako důkaz toho, že BNFL nebyla ochotna zachránit BE za každou cenu, a že by dala přednost vyčkávání na intervenci státu, stejně jako to dělali všichni ostatní věřitelé.
(295)
Komise také vzala v úvahu to, že podle zákonodárství UK mají ředitelé BNFL povinnost jednat podle nejlepších obchodních zájmů BNFL tak, aby co nejvíce zvýšili její hodnotu a co nejvíce snížili její finanční zatížení na základě informací, které jsou jim v příslušném okamžiku dostupné. To je doloženo příslušnými výpisy ze zápisů jednání správní rady, které byly předloženy Komisi.
(296)
Komise na základě všech výše uvedených skutečností usuzuje, že opatření B nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
(297)
Opatření C obsahuje stabilizační dohody o platbách splatných společnosti BNFL a řadě významných finančních věřitelů společnosti BE, platné pro období od 14. února 2003 do přinejmenším 30. září 2004. Na rozdíl od jiných účastníků nedostane BNFL během období stabilizace žádný úrok.
(298)
Na základě dostupných informací Komise bere na vědomí, že zprávy finančních poradců společnosti BNFL, které byly zpracovány v období, kdy BNFL vedla jednání s BE, usuzují, že BNFL ve svém podílu na balíčku pro restrukturalizaci neprovedla větší ústupky než jiní věřitelé, což vyplývá z porovnání příspěvků jednotlivých významných věřitelů. Jak je uvedeno v bodu 290, nemá BNFL jistotu získání svých dluhů z majetku BE.
(299)
Komise dále usuzuje, že dohoda nepožadovat platbu úroků, z důvodu zachování dohodnuté restrukturalizaci solventnosti je v souladu s chováním soukromého věřitele a že jejím cílem je zajistit, aby byly zachovány nejlepší možné komerční alternativy. Analýzy finančních a právních poradců BNFL ukazují, že požadavek na nová jednání o stabilizačních dohodách by představoval riziko pro všechny dohody uzavřené s BE a především pro solventnost BE jako takovou. Riziko by bylo značné v tom smyslu, že požadování platby úroku by vedlo k nesolventnosti BE, což BNFL nepovažuje za výhodné z hlediska svých zájmů. Vzdáním se těchto úroků jednala BNFL způsobem shodným s postupem soukromého věřitele, který si přeje zajistit co nejlepší příjmy.
(300)
Když to shrneme, Komise nemůže prokázat, že část opatření C týkající se společnosti BNFL lze přičítat státu, a to z důvodů uvedených v posouzení opatření B v bodech 256 až 296.
(301)
Komise proto došla k závěru, že opatření C neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
3. Posouzení kompatibility v rámci Smlouvy o ES
(302)
Článek 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanovuje základní pravidla pro zákaz státní podpory v rámci Společenství.
(303)
Článek 87 odst. 2 a odst. 3 Smlouvy o ES stanovuje výjimky z obecné neslučitelnosti uvedené v čl. 87 odst. 1.
(304)
Výjimečná ustanovení dle čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES se v tomto případě nepoužijí, protože podpory nejsou sociální povahy a nejsou poskytované individuálním spotřebitelům, ani neslouží jako podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a neslouží jako podpory poskytované hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.
(305)
Další výjimky stanovuje čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES. Výjimky v čl. 87 odst. 3 písm. a), písm. b) a písm. d) nejsou v tomto případě použitelné, protože podpory nenapomáhají hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, nenapomáhají uskutečnění nějakého významného projektu společného evropského zájmu anebo nenapravují vážnou poruchu hospodářství některého členského státu, a také nejsou určeny na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.
(306)
Proto lze aplikovat pouze výjimečná ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Tento článek povoluje státní podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(307)
Komise v pokynech vysvětlila podmínky pro příznivé provádění svých pravomocí podle čl. 87 odst. 3 písm. c) v případech podobných tomuto.
(308)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila řadu pochybností o kompatibilitě plánu restrukturalizace s pokyny. Tyto pochybnosti byly připomenuty v oddílu II.3 výše. Následující oddíly popisují posouzení každé z těchto pochybností a konečný závěr Komise.
a) K obnovení životaschopnosti BE
(309)
Poskytnutí podpory na restrukturalizaci vyžaduje zpracovat uskutečnitelný, logický a obsáhlý plán restrukturalizace, schopný obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti během rozumného časového období a vytvořený na základě reálných předpokladů. Podle bodu 32 pokynů se musí zlepšení životaschopnosti odvíjet především od interních opatření, zahrnutých do plánu restrukturalizace a může být založeno na externích faktorech, jako jsou změny cen a poptávky, které společnost nemůže ovlivnit, pokud jsou všeobecně uznávány předpoklady o vývoji trhu.
(310)
Bod 33 pokynů požaduje, aby členský stát předložil plán restrukturalizace, který popisuje okolnosti, jež vedly ke vzniku obtíží společnosti a který uvažuje scénáře odrážející nejlepší případ, nejhorší případ a střední cestu. Bod 34 pokynů dodává, že plán musí stanovit bod obratu, který společnosti po dokončení své restrukturalizace umožní pokrýt všechny své náklady včetně snížení ceny a finančních nákladů. Očekávaná návratnost kapitálu musí být dostatečná k tomu, aby společnost byla po restrukturalizaci schopna soutěžit na trhu svými vlastními silami.
(311)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení zmínila několik záležitostí v souvislosti s obnovením životaschopnosti BE. Tyto pochybnosti byly založeny na dvou zjištěních. Zaprvé, časová rozpětí určitých položek v opatření A a v opatření B se zdají být neomezená, což zvyšuje pochybnosti o tom, zda plán restrukturalizace umožní společnosti BE v rozumném časovém období čelit konkurentům vlastními silami. Zadruhé, zdálo se, že plán restrukturalizace neobsahuje dostatečná interní opatření BE.
(312)
Pochybnosti Komise se týkaly především opatření A a B. Komise vzhledem na dlouhou dobu trvání opatření A a otevřenou povahu opatření B přemýšlela, zda podpora na restrukturalizaci ve prospěch společnosti BE nebyla poskytnuta ve formě průběžné dotace, což by nebylo v souladu s požadavky pokynů. Toto znepokojení sdílely i třetí strany, jako například společnost Drax.
(313)
V souvislosti s opatřením B došla Komise k závěru, že opatření neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Proto otázky spojené s otevřenou podstatou opatření B už nejsou relevantní.
(314)
V souvislosti s opatřením A byla Komise znepokojena tím, že náklady spojené s vyřazením jaderných elektráren z provozu by mohly vznikat až do roku 2086 a že financování nákladů spojených s likvidací vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR uloženého do reaktoru Sizewell B bylo také otevřené.
(315)
Ohledně nákladů na vyřazení z provozu bere Komise na vědomí, že tyto náklady vzniknou v budoucnosti, avšak vztahují se k výstavbě jaderných elektráren, která se uskutečnila v minulosti. Komise akceptuje argument UK, že není možné přesně kvantifikovat částku týkající se vyřazení z provozu z toho důvodu, že chybí precedens pro elektrárny s reaktorem typu AGR a z důvodu, že toto vyřazení se uskuteční v daleké budoucnosti, kdy lze předpokládat další technický pokrok. Vláda UK dále uvádí, že náklady na vyřazení z provozu jsou většinou fixní a že každé zvýšení materiálových závazků vyplývající ze změny pracovních postupů pro zvýšení ekonomického zisku BE nebo z porušení minimálních výkonových norem bude muset uhradit BE. Dále je důležité připomenout, že v případě deficitu financování prostřednictvím NLF se předpokládá státní intervence.
(316)
S uvážením specifické podstaty jaderného průmyslu, kde nelze obchodovat s radioaktivním materiálem dříve, než jeho stupeň radiace poklesne pod bezpečnou úroveň vzhledem k povinnému časově rozloženém financování závazků vyplývajících z jaderných aktivit, Komise usuzuje, že část opatření A týkající se těchto závazků nemůže být kvalifikována jako průběžná podpora společnosti BE, protože jsou definována a týkají se nákladů, které již vznikly. Pro tyto náklady již byla provedena opatření v rozvaze společnosti BE. Komise dále usuzuje, že pozdní výplata podpory související s těmito náklady nemůže být považována za posunutí obnovení životaschopnosti do budoucnosti.
(317)
Ohledně státního financování likvidace paliva uloženého do reaktoru typu PWR v Sizewell B Komise připomíná, že BE bude do NLF přispívat částkou 150 GBP/kgU za palivo uloženého do reaktoru typu PWR v Sizewell B po datu účinnosti restrukturalizace.
(318)
Tato částka je samozřejmě nižší než celkové náklady na likvidaci vyhořelého paliva z reaktoru typu PWR, včetně konečné likvidace. BE ve svém účetnictví za rok 2001/2002 odhadovala, že tyto celkové náklady činit 240 GBP/kgU. Skutečnost, že platby BE do NLF pokryjí pouze část těchto nákladů, potvrzuje, že příspěvek NLF na likvidaci tohoto paliva představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
(319)
Aby bylo možno rozhodnout, zda se jedná o otevřenou podporu, musí Komise stanovit rozdělení celkových nákladů mezi náklady, kterým se lze a kterým se nelze vyhnout.
(320)
Nevyhnutelné náklady jsou náklady utopené (nelze je získat zpět). Pro společnost je tedy ekonomicky výhodné fungovat, pokud může pokrývat své náklady, kterým se lze vyhnout tak, aby mohlo být pokryto co nejvíce nákladů, kterým se vyhnout nelze. Poskytnutí podpory na nevyhnutelné náklady proto jasně poskytuje výhodu pro společnost, která tuto podporu přijímá, a to tím, že posunuje její bod nulového zisku. Pro společnosti v obtížích má taková podpora jasný cíl pomoci jim rychleji obnovit životaschopnost. Protože však by společnost v každém případě vykonávala svoji činnost, jakmile pokryje svoje náklady, kterým se lze vyhnout, podpora pro pokrytí nevyhnutelných nákladů nevyústí v umělé prodloužení života společnosti. Taková podpora proto není otevřená.
(321)
Naproti tomu pomoc určená na pokrytí nákladů, kterým se lze vyhnout, především proměnných nákladů, je zaměřená na umělé udržování chodu společnosti, která by jinak neměla žádný ekonomický důvod pokračovat ve svých aktivitách. Taková podpora je otevřená v tom smyslu, že zaručuje životaschopnost společnosti pouze pokud není časově omezena.
(322)
Orgány UK uvedly, že z nákladů 240 GBP/kgU uvedených v bodu 318, představovalo […] GBP/kgU náklady, kterým se lze vyhnout. Zbývající náklady se převážně týkají nevyhnutelných nákladů spojených se stavbou skladiště pro konečné uložení historického i budoucího vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR, který bude postaven v Sizewell B. Předpokládá se, že tento sklad bude k dispozici koncem tohoto století, což, s ohledem na účinky poskytnutých slev, vysvětluje relativně malou hodnotu těchto nákladů v porovnání s náklady v jiných zemích.
(323)
Čísla, uvedená ve zprávě Gordona MacKerron, na kterou je uveden odkaz v 38. poznámce pod čarou, nemohou být použita pro účely přezkoumání těchto předpokladů, protože zpráva neuvádí rozsah toho, jak dalece jsou do těchto čísel zahrnuty nevyhnutelné náklady.
(324)
Aby mohla Komise provést přezkoumání hodnocení orgánů UK, použila veřejně dostupné informace o finském jaderném programu, což je jeden z nejprůhlednějších jaderných programů na světě. Stejně jako odpad ve Sizewell nebude ani odpad vyprodukovaný ve finských jaderných reaktorech před svým konečným uskladněním recyklován. Finská společnost pověřená likvidací finského vyhořelého paliva předpokládá náklady na tuto činnost ve výši 325 EUR/kgU (217 GBP/kgU (47)), z toho 217 EUR/kgU (145 GBP/kgU) jsou náklady, kterým se lze vyhnout (48).
(325)
Komise poznamenává, že tato čísla jsou podobná těm, která poskytly orgány UK. Komise se domnívá, že čísla odpovídají údajům, podle kterých je platba 150 GBP/kgU dostatečná k tomu, aby pokryla náklady na likvidaci vyhořelého paliva, kterým se lze vyhnout a část nevyhnutelných nákladů na likvidaci vyhořelého paliva.
(326)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise vyvozuje, že plán restrukturalizace neposkytuje společnosti BE průběžnou subvenci a že doba jeho trvání je kompatibilní s pokyny, vzhledem ke zvláštnostem jaderného průmyslu a povinností UK vyplývajících ze Smlouvy o Euratomu (49).
(327)
Komise bere na vědomí, že vláda UK předložila podrobný plán, obsahující průzkum trhu a scénáře odrážející předpoklady pro nejlepší případ, nejhorší případ a pro střední cestu, jak vyžaduje bod 33 pokynů. Dále byla poskytnuta podrobná analýza pohybu hotovosti, aktualizovaná v červenci 2004.
(328)
Plán podrobně popisuje vznik obtíží společnosti BE a opatření, která byla nebo budou zavedena pro vypořádání těchto problémů, jak již bylo shrnuto v odstavci II.2.c) tohoto rozhodnutí. Plán restrukturalizace předpokládá implementaci nové obchodní strategie (opatření E), která se snaží odstranit nezajištěnou pozici BE. Zajištěním více střednědobých prodejů svých výstupů za pevné ceny se BE snaží omezit nestálost peněžního toku a posílit svoji dlouhodobou životaschopnost. Společnost také omezí svoji závislost na velkoobchodních cenách elektrické energie ve Spojeném království a zároveň bude udržovat spolehlivé cesty na trh kombinováním smluvních podmínek, přístupem k flexibilní výrobě elektrické energie v Eggborough a přímým prodejem obchodní sféře se zaměřením na průmyslové a komerční zákazníky. Opatření A a B mají za cíl odstranit vysoký podíl nevyhnutelných nákladů BE jako jaderného operátora, a to formou částečného zbavení BE jejích historických závazků vyplývajících z jaderných aktivit a nákladů na vyřazení z provozu a snížením jejích nákladů na budoucí počáteční a konečné smlouvy o palivu s BNFL. Plán dále předpokládá zahájení nových jednání o třech neproplacených kupních smlouvách a o prodeji majetku BE v severní Americe, který má přispět k vyřešení problémů BE spojených s vysokými krátkodobějšími nevyhnutelnými náklady ve formě finančních výdajů. Ohledně třetí příčiny obtíží BE, významných neplánovaných výpadků, definovala BE program na zlepšení činnosti (PIP), který byl navržen tak, aby došlo ke zlepšení spolehlivosti jaderných elektráren BE. Program na zlepšení činnosti především předpokládá zvýšení investic do jmění a do zaměstnanců, aby se zvýšila kvalita údržby a použitelnost elektráren. Dále se ve scénáři uvažuje s jednou ze slabin, kdy nedojde ke zlepšení použitelnosti elektráren BE. I podle tohoto scénáře by BE stále byla schopna vytvářet peněžní prostředky.
(329)
Ve finančních odhadech, které předložila vláda UK, se uvádí, že životaschopnost by mohla být obnovena během rozumného časového období, protože BE bude schopna vytvářet peněžní prostředky od roku 2004 a od roku 2005 by měla mít pozitivní roční provozní tok hotovosti.
(330)
Komise na základě výše uvedených skutečností usuzuje, že plán restrukturalizace řeší problémy vedoucí k obtížím BE a že je založen na reálných předpokladech tak, jak to požadují pokyny, zejména s ohledem na vývoj cen elektrické energie a zavedení programu na zlepšení činnosti.
(331)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vznesla pochyby, zda lze uvažovat, že obnovení životaschopnosti je založeno především na interních opatřeních. Komise se zejména divila tomu, že úspory, které BE díky těmto opatřením získala, byly dosaženy pouze díky ústupkům věřitelů a racionalizací aktivit BE.
(332)
Společnost Drax se po zahájení řízení k této otázce vyjádřila. Společnost Drax je toho názoru, že restrukturalizace BE není skutečnou restrukturalizací, protože není založena na interních opatřeních a poskytuje společnosti BE záruku, že nikdy nebude nechána, aby padla. Dále Drax dodává, že existuje určitá nejistota o příspěvku BE na restrukturalizaci a že lepší variantou by bylo uzavření některých jaderných elektráren. Tento poslední názor sdílí také organizace Greenpeace. Spojené království s tímto názorem nesouhlasí a odpovědělo, že balíček podléhá schválení perspektiv životaschopnosti BE vládou. Vláda UK si také zakládá na tom, že pokyny vyžadují rovnováhu mezi příspěvkem státu, soukromých subjektů a vlastním příspěvkem společnosti, to však neznamená, že společnost musí být schopna sama se změnit bez zásahu státu.
(333)
Komise uznává, že restrukturalizace nemůže být založena pouze na interních opatřeních, ale že také může obsahovat opatření státu a soukromých stran, jako jsou věřitelé a dodavatelé. Komise bere na vědomí, že BE již implementovala následující opatření: zbavila se svého majetku v severní Americe (opatření F) a […]. Komise z komerčního hlediska zaznamenala skutečnost, že BE v souladu se svou novou obchodní strategií (opatření G), aby zredukovala svoji nezajištěnou pozici, zvýšila počet střednědobých fixních smluv. BE také není zbavena svých jaderných závazků, neboť bude přispívat k financování NLF.
(334)
Jak je vysvětleno v oddíle c)v)v) níže, Komise také bere v úvahu skutečnost, že uzavření jedné nebo několika jaderných elektráren společnosti BE není vhodné řešení a že odstranění elektrárny v Eggborough by ohrozilo vyhlídky BE na obnovení životaschopnosti a nebylo by přiměřené.
(335)
Vzhledem na opatření, která již byla a která budou společností BE provedena a s uvážením skutečnosti, že plán restrukturalizace řeší důvody vzniku obtíží BE, Komise vyvozuje, že požadavky bodu 32 pokynů jsou splněny.
(336)
Některé třetí strany zpochybnily především perspektivy obnovení životaschopnosti elektrárny Dungeness B, což je nejstarší jaderná elektrárna BE.
(337)
Společnost Powergen, třetí strana, která nejlépe zdůvodnila svoje argumenty, založila svou analýzu situace elektrárny Dungeness B na revizi struktury nákladů této elektrárny, jak je původně předložily orgány UK a jak byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(338)
Podle společnosti Powergen je elektrárna Dungeness B vysoce neefektivní. Historické údaje uvádí, že její vytížení je malé. Powergen toto vytížení odhaduje na 46 %. S takovým vytížením by elektrárna vyrobila přibližně 4,5 TWh za rok. Podle společnosti Powergen by výroba takového množství elektrické energie stála přibližně 73,8 milionů GBP, pokud se berou v úvahu pouze náklady, kterým se lze vyhnout. Powergen usuzuje, že náklady elektrárny Dungeness B, kterým se lze vyhnout, jsou přibližně 16,4 GBP/MWh, přičemž cena elektrické energie za odběr základního výkonu na velkoobchodním trhu je 16 GBP/MWh (50).
(339)
Orgány Spojeného království uvedly ve svých připomínkách k analýze společnosti Powergen svůj vlastní názor na protikladnou analýzu životaschopnosti elektrárny Dungeness B. Podle orgánů UK se v analýze společnosti Powergen objevují dva omyly. Zaprvé, hypotetické celkové náklady elektrárny podle společnosti Powergen byly příliš nízké. Údaje společnosti BE naznačují, že skutečné náklady elektrárny Dungeness B jsou vyšší, než jak očekávala společnost Powergen, zejména provozní náklady a náklady na údržbu. To vede ke zvýšení nákladů elektrárny Dungeness B na 1 MWh.
(340)
Naproti tomu se orgány UK domnívají, že efektivita elektrárny Dungeness B se v nedávných létech velice zvýšila. Tvrdí, že vzhledem k tomu, že historické údaje prokazují zlepšení efektivity, nelze pro budoucí období přijímat hypotézu, že výkonnost elektrárny bude stejná jak v jejích nejhorších létech, ale spíše že její výkonnost bude taková, jako v nedávném období. Tím se vytížení elektrárny zvýší na 61 %. To vede ke snížení nákladů elektrárny Dungeness B na 1 MWh.
(341)
Orgány UK s přihlédnutím k úvahám v bodech 339 a 340 propočetly náklady elektrárny Dungeness B, kterým se lze vyhnout, přibližně na […] GBP/MWh, přičemž velkoobchodní cena elektrické energie při odběru základního výkonu je […] GBP/MWh.
(342)
Komise přezkoumala náklady elektrárny Dungeness B, kterým se lze vyhnout, s uvážením rozdílných hypotéz, podle toho, které předpoklady jsou správné pro celkové náklady a pro zatížení. Dospěla k následující matici:
Tabulka 8
Náklady elektrárny Dungeness B, kterým se lze vyhnout, na 1 MWh, pokud velkoobchodní cena elektrické energie při odběru základního výkonu je 16 GBP/MWh.
Hypotéza orgánů UK ohledně výstupu
Hypotéza společnosti Powergen ohledně výstupu
Hypotéza orgánů UK ohledně nákladů
[…]
[…]
Hypotéza společnosti Powergen ohledně nákladů
[…]
16,4 GBP/MWh
(343)
Komise, s uvážením toho, že při zvýšení ceny elektrické energie dojde k rozdělení zisku mezi BE a BNFL, pokud se velkoobchodní cena při odběru základního výkonu odchýlí od částky 16 GBP/MWh, vypočítala mezní cenu elektrické energie, od které bude elektrárna Dungeness B, při různých hypotézách, pokrývat svoje náklady, kterým se lze vyhnout:
Tabulka 9
Velkoobchodní cena elektrické energie při odběru základního výkonu, od které bude elektrárna Dungeness B pokrývat svoje náklady, kterým se lze vyhnout
Hypotéza orgánů UK ohledně výstupu
Hypotéza společnosti Powergen ohledně výstupu
Hypotéza orgánů UK ohledně nákladů
[…]
[…]
Hypotéza společnosti Powergen ohledně nákladů
[…]
16,8 GBP/MWh
(344)
Při pohledu na Tabulka 9 se jeví, že až na nejhorší scénář je elektrárna Dungeness B schopna pokrýt svoje náklady, kterým se lze vyhnout, a nevytváří tedy ztrátu, jakmile se velkoobchodní cena elektrické energie při odběru základního výkonu zvýší nad částku […] GBP/MWh. Tato mezní cena odpovídá velkoobchodním cenám elektrické energie při odběru základního výkonu, které, jak bylo ukázáno v bodech 282 až 285, jsou nyní občas vykazovány nad 20 GBP/MWh, a v každém případě se vždy předpokládalo, že se bude pohybovat v rozsahu mezi 16 a 19 GBP/MWh, a to i krátkodobě, když elektrárna Dungeness B zůstane v provozu. Komise dále bere na vědomí, že při současných cenách elektrické energie je elektrárna Dungeness B schopna pokrýt svoje náklady, kterým se lze vyhnout, a to dokonce i při nejpesimističtějším scénáři.
(345)
Komise tedy považuje elektrárnu Dungeness B za životaschopný majetek.
b) K otázce, zda je podpora omezena na potřebné minimum
(346)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda podpora byla omezena na potřebné minimum, protože nebyla prokázána podstata státní podpory u opatření B, C a G a protože nebyla pevně stanovena přesná částka podpory v opatření A.
(347)
Komise bere na vědomí, že v oddílech VI.2.a) a VI.2.b) výše učinila ohledně opatření B, C a G závěr, že neobsahují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Balíček podpory je proto omezen pouze na opatření A.
(348)
Opatření A obsahuje státní podporu, zaměřenou na splnění tří kategorií závazků: likvidace historického vyhořelého paliva, likvidace smluvně nepodchycených závazků a vyřazení jaderných elektráren z provozu. V okamžiku zahájení řízení se závazky spojené s každou z těchto tří kategorií a s nimi následně spojená státní podpora pouze odhadovaly, avšak nebyly omezeny.
(349)
Závazky spojené s likvidací vyhořelého paliva představují největší podíl z celkových závazků. Spočívají v platbě společnosti BNFL za služby související s hospodařením s palivem uloženým do reaktorů společnosti BE před datem účinnosti plánu restrukturalizace. Tyto služby jsou již smluvně dohodnuty a částka, kterou BE dluží společnosti BNFL je v tomto ohledu dobře definována.
(350)
Komise se proto stále domnívá, že rozsah, v jakém mohou být tyto závazky financovány vládou UK, má být omezen. Orgány UK proto akceptovaly změnu svých původních předpokladů ohledně těchto závazků, konkrétně 2 185 000 000 GBP (51), které budou mezní hodnotou podpory související s těmito závazky.
(351)
Naproti tomu závazky spojené s vyřazením jaderných elektráren z provozu a smluvně nepodchycené závazky lze přesně kvantifikovat jen obtížně.
(352)
Vyřazení jaderných elektráren z provozu je velice specifická činnost. V celém světě jsou pouze malé zkušenosti s úplným dokončením prací v této oblasti (52). Odborníci uvádí, že tyto náklady mohou představovat 15 nebo více procent celkových investičních nákladů (53), nebo 50 % jaderné části investice (54). I kdyby se takové odhady prokázaly jako logické a přesné, bylo by třeba spočítat přesné původní investiční náklady vložené do jaderné elektrárny, aby bylo možno odhadnout náklady na její vyřazení z provozu, což by bylo obzvlášť obtížné pro staré elektrárny, jaké vlastní BE, u kterých je historie nákladů velice nepřesná.
(353)
Kromě toho je většina elektráren společnosti BE je vybavena reaktory typu AGR, což jsou elektrárny nejen odlišné od jaderných elektráren v jiných zemích, ale v určitých aspektech si liší i mezi sebou navzájem. Nemůže se proto očekávat, že pro zvýšení přesnosti odhadu nákladů na vyřazení reaktorů společnosti BE z provozu lze stavět na zkušenostech z jiných zemí nebo na zkušenostech ve Spojeném království.
(354)
Podobně i smluvně nepodchycené závazky lze díky jejich podstatě stanovit jen velice obtížně. Týkají se především konečné likvidace vyhořelého paliva. Postup, jakým bude vyhořelé palivo konečným způsobem likvidováno, zůstává ve Spojeném království nejistý, jak ukázala zkušenost společnosti pro přechodné uskladnění odpadů Nirex Intermediate Level Waste. Zkušenosti z jiných zemí také ukazují, že nalezení místa pro uskladnění určitých typů odpadu může být technicky i politicky náročné. Je velice obtížné s dostatečnou přesností kvantifikovat náklady na aktivity, u kterých je k dispozici tak málo informací o tom, jak jich bude docíleno. Informace předané orgány UK také ukazují, že náklady na uskladnění odhadnuté institucemi v jiných členských státech se mohou radikálně lišit.
(355)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise uznává, že snaha o stanovení maximálních nákladů na vyřazení z provozu a smluvně nepodchycených závazků by byla možná jen s velkou chybou. Existovalo by velké riziko nadhodnocení jejich hodnoty.
(356)
Proto v tomto případě Komise uznává, že stanovení vysoce nejisté a zřejmě nadhodnocené hodnoty jako stropu pro podporu by ve skutečnosti působilo proti požadavku na podporu omezenou na nutné minimum, protože rozsah nejistoty může, když není materializován, způsobit zaručení podpory, která je zbytečná.
(357)
Mnohem lepší způsob zajištění splnění principu podpory omezené na minimum by spočíval ne ve snaze stanovit strop podpory, ale spíše ve vytvoření mechanismu zaměřeného na zajištění toho, aby budoucí výdaje byly omezeny na minimum.
(358)
Orgány UK se proto zavázaly, že v tomto ohledu zavedou do praxe řadu mechanismů. Zejména:
a)
budou přesně definovány kategorie závazků, u kterých náklady na jejich pokrytí může převzít stát;
b)
orgány UK budou tyto náklady pečlivě monitorovat prostřednictvím Agentury pro vyřazení z jaderných zařízení z provozu (Nuclear Decommissioning Agency - NDA); Toto monitorování proběhne jak ex ante, tak i ex post;
c)
na aktivity související s vyřazením z provozu bude nabídkové řízení vypisovat agentura NDA, která zajistí, aby náklady odpovídaly standardům na trhu;
d)
aktivity samotné NDA budou kontrolovány Ministerstvem průmyslu a obchodu UK a Národním kontrolním úřadem;
e)
aby se dále posílila kontrola výdajů Komisí, bude jako mezní hodnota použit původní úhrnný odhad ceny obou závazků (např. 1 629 000 000 GBP (55)). Pokud kumulované výdaje spojené s těmito dvěma závazky překročí tuto mezní hodnotu, obdrží Komise rozšířenou zprávu o platbách nákladů za tyto závazky a o krocích, které byly podniknuty pro minimalizaci těchto nákladů. Zpráva bude založena na analýze provedené nezávislými účetními experty.
(359)
Je možné, že velmi omezený počet některých plateb, které BE dluží společnosti BNFL v rámci závazků souvisejících s vyhořelým palivem, budou vyšší, než se původně předpokládalo. To je zejména případ, kdy některé články vyhořelého paliva neodpovídají specifikaci a vyžadují speciální úpravu. V tomto případě samozřejmě stávající smlouvy mezi BE a BNFL umožňují navýšit běžnou cenu za likvidaci vyhořelého paliva. Pokud k tomu dojde, potom částka, kterou zaplatí stát, aby zbavil BE těchto závazků a která bude vyšší než původní předpoklady, bude vypočtena oproti mezní hodnotě 1 629 000 000 GBP, uvedené výše, aniž by se tato mezní hodnota změnila.
(360)
Pro účely výpočtu částek uvedených v bodech 350 a 358 se Komise domnívá, že by měla být použita běžná referenční sazba Komise. Nicméně vzhledem k délce uvažovaného období se sazba každých pět let upraví (56).
(361)
Je nutné poznamenat, že strop a mezní hranice uvedené v bodech 350 a 358 se týkají všech výdajů na pokrytí závazků, bez ohledu na to, zda jsou financovány NLF nebo státem. To znamená, že mechanismus stropu a mezní hodnoty automaticky bude brát na vědomí finance, které jsou ve fondu k dispozici.
(362)
Balíček pro restrukturalizaci také obsahuje osvobození od platby daní s ohledem na zvýšení účetní hodnoty elektráren BE, protože část závazků, které jsou s nimi spojeny, bude hrazena vládou UK. Protože část těchto závazků se zanáší do účetnictví BE, zvýší se díky závazku vlády UK po jejich částečné a možné úlevě jejich hodnota o částku, která může dosáhnout maximální částky zaručené vládou UK.
(363)
Podle běžných účetních a finančních pravidel v UK je toto navýšení zdanitelné. Osvobození od těchto daní zaručené vládou je proto možná konkurenční výhoda, poskytnutá společnosti BE ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Avšak případné zdanění by snížilo schopnost BE financovat samotné závazky, což by naopak zvýšilo aktuální záruky vlády UK. Proto všechny nebo část prvků státní podpory v oblasti osvobození od platby daní mohou být kompenzovány zvýšením konečného financování záruk vládou. Aktuální prvek státní podpory v oblasti osvobození od platby daní je rovný pouze té části osvobození, která není kompenzována zvýšením plateb, které musí provést vláda UK pro úhradu svých záruk za splnění jaderných závazků.
(364)
Toto zvýšení hodnoty jaderných elektráren je pouze umělé, protože závazky stále zůstanou, až do odvolání záruk vlády UK, a to v aktuálním rozsahu, a budou muset být co nejvíce pokryty NLF, do kterého BE přispívá. Dále, pokud vláda bude muset v případě deficitu financování závazků provádět platbu jinak nebo jindy, například formou grantů ad hoc, placených v okamžiku, kdy závazky aktuálně vznikly, je možné, že nebude třeba poskytovat žádné osvobození od platby daní.
(365)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že prvky státní podpory v osvobození od platby daní nejdou nad rámec toho, co je nutné pro podporu, aby byly splněny cíle restrukturalizace.
(366)
Komise bere na vědomí, že každé zvýšení zisku BE, jako v případě zvýšení cen elektrické energie, bude do značné míry použito pro financování příspěvku BE do NLF. Toto zvýšení příspěvku BE se automaticky projeví na snížení částky pro podporu.
(367)
Komise se domnívá, že výše popsané mechanismy úplně zajistí, že státní podpora, obsažená v opatření A, bude omezena na nutné minimum.
c) K zabránění nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže
(368)
Bod 35 pokynů uvádí, že „musí být přijata opatření k co největšímu zmírnění možných nepříznivých dopadů podpory na ostatní soutěžitele“.
(369)
Kromě výjimečných případů, kdy velikost relevantního trhu na úrovni Společenství a EHP je zanedbatelná nebo kdy je zanedbatelný podíl společnosti na relevantním trhu, musí být provedena taková opatření, aby prvky podpory v rámci plánu restrukturalizace byly kompatibilní se společným trhem. Opatření musí mít formu omezení přítomnosti společnosti na trhu a musí být úměrná dopadu podpory na narušení hospodářské soutěže. Může se zvážit snížení potřeby těchto opatření, pokud by mohly způsobit evidentní narušení struktury trhu.
(370)
Tam, kde jsou kompenzační opatření nutná, závisí jejich forma a rozsah na kapacitě na trhu. Na trhu, kde existuje nadbytečná strukturální kapacita, musí mít kompenzační opatření formu nevratného snížení výrobní kapacity. Kompenzační opatření mohou být také požadována i tam, kde není nadbytečná strukturální kapacita, avšak mohou mít jinou formu, než nevratné snížení výrobní kapacity.
i) Relevantní trh
(371)
Poznámka 20 pod čarou v pokynech uvádí, že relevantní geografický trh zpravidla zahrnuje oblast EHP nebo, alternativně, některou jeho významnou část, pokud konkurenční podmínky v této části mohou být významně odlišné od jiných oblastí EHP.
(372)
Členské státy mezi sebou obchodují s elektrickou energií již dlouhou dobu a zejména od účinnosti směrnice 96/92/ES.
(373)
Obchod s elektrickou energií mezi členskými státy je však omezen fyzickými překážkami z důvodu výpadků propojovací kapacity. Tyto překážky jsou o to věší tam, kde geografická omezení dále omezují možnosti rozvoje nových propojení.
(374)
Komise vytvořila v rámci soustavy transevropské politiky pro sítě seznam takových slabin na vnitřním trhu s elektrickou energií. Příloha 1 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1229/2003/ES ze dne 26. června 2003, kterým se stanoví řada hlavních směrů pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1254/96/ES (57) ukazuje, že Spojené království je jedním z těch geografických regionů, které jsou na to, aby jednotný trh mohl fungovat jako jeden celek, nedostatečně napojeny na zbytek sítě.
(375)
Vedle své izolovanosti od zbytku elektrické sítě Společenství je trh s elektrickou energií ve Spojeném království charakterizován velice specifickým obchodním systémem. Tento systém, známý jako Nové úmluvy o obchodu s elektrickou energií (New Electricity Trading Arrangements - „NETA“), je založen většinou na bilaterálních smlouvách mezi výrobci, dodavateli a zákazníky, což je opak vůči tradičnějším trhům sdružení firem (pool markets). Konkurenční prostředí při systému NETA jsou velmi odlišná od podmínek na trzích sdružení firem, což je podloženo skutečností, že přechod ve Spojeném království ze struktury sdružení firem na NETA v roce 2001 měl za následek velký pokles velkoobchodních cen elektrické energie.
(376)
V současné době NETA pokrývá pouze Anglii a Wales. Avšak skotský trh je na NETA velice silně vázán indexací cen elektrické energie ve Skotsku na ceny v Anglii a Walesu. Kromě toho se plánuje, že NETA se velice brzy rozšíří i do Skotska. Výsledný trh ve Velké Británii zahájí činnost v roce 2005. Je třeba poznamenat, že Skotsko bude zastupovat pouze malou část tohoto trhu, neboť podíl instalované kapacity ve Skotsku je pouze něco málo nad 10 % z instalované kapacity v Anglii a Walesu.
(377)
Trh s elektrickou energií severního Irska se v dohledné budoucnosti k trhu Velké Británie nepřipojí. Elektrické propojení mezi Velkou Británií a Severním Irskem je v současné době slabé (jeho jmenovitý výkon je 0,5 GW, což představuje méně než 1 % registrované instalované kapacity ve Velké Británii). Konkurenční prostředí v Severním Irsku proto zůstane velice rozdílné od konkurenčního prostředí ve Velké Británii.
(378)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a z toho důvodu, že BE působí pouze ve Velké Británii, se Komise domnívá, že relevantní geografický trh pro účely tohoto rozhodnutí je oblast Velké Británie (58).
(379)
Podle údajů předložených orgány UK je celková instalovaná kapacita v 15 státech, které byly členskými státy ke dni oznámení plánu restrukturalizace, přibližně 565 GW. Celková registrovaná kapacita ve Velké Británii je přibližně 10 % z této hodnoty. Kromě toho je trh ve Spojeném království, na kterém má Velká Británie podíl přibližně 95 %, jedním z největších trhů v EHP, hned za německým a francouzským. Proto nelze uvažovat o tom, že tento trh je zanedbatelný na úrovni Společenství a EHP.
(380)
Kapacita společnosti BE představuje přibližně 14 % registrované kapacity v Anglii a Walesu a přibližně 24 % ve Skotsku. Proto nelze uvažovat, že BE má zanedbatelný podíl na relevantním trhu.
(381)
Na relevantním trhu působí kromě BE mnoho jiných hráčů: společnosti BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power a Powergen, aby byli vyjmenováni jen ti nejdůležitější. Pokud by BE zmizela, nestal by se relevantní trh ani monopolním ani přísně oligopolním.
(382)
Výše uvedená zjištění souhlasí s první analýzou trhu, provedenou Komisí, jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise uvádí, že žádná ze třetích stran, které předložily svoje připomínky, nezpochybnila toto zjištění.
ii) Stav kapacity na trhu
(383)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení objasnila, že hodnocení stavu kapacity na trhu s elektrickou energií musí brát v úvahu fyzická specifika elektrické energie a potenciálně enormní překážky, které může způsobit výpadek elektrické energie jak pro ekonomiku, tak pro běžný život obyvatel. Posouzení, zda existuje strukturální nadbytečná kapacita, proto musí obsahovat dostatečné rozpětí kapacity pro uspokojení špičkové poptávky při jakémkoliv rozumném scénáři.
(384)
Komise uvedla, že rozpětí kapacity na relevantním trhu nebylo v porovnání s mezinárodními standardy a s minulými hodnotami nijak vysoké. Uvedla však, že při porovnání s několika jinými členskými státy nebo s hodnotami ve Spojeném království v období 1995/1996 by mohl existovat prostor pro malé snížení tohoto rozpětí kapacity.
(385)
Připomínky třetích stran ohledně existence nadbytečné kapacity se zaměřovaly na vývoj cen a na hodnocení stávajícího rozpětí kapacity ve Velké Británii.
(386)
Některé třetí strany uvedly, že existovala vazba mezi vývojem cen elektrické energie a existencí nadbytečné strukturální kapacity na trhu. Domnívají se, že na takovém konkurenčním trhu, jako je NETA, působí ceny jako signál potřeby nové kapacity. Pokud by v budoucnu byla potřebná v některém specifickém období nová kapacita, potom by předpokládaný schodek kapacity pro toto období vyvolal zvýšení odpovídajících předem stanovených cen. Ceny by dosáhly takové úrovně, která by umožnila ozdravení nákladů na stavbu nových elektráren, což by bylo impulsem pro nový vstup na trh.
(387)
V současné době, podle těchto třetích stran, ceny, ačkoliv se v nedávné minulosti zvýšily, ještě nedosáhly dostatečné úrovně pro impuls k novému vstupu na trh. To názorně ukazuje, že na trhu je nadbytečná kapacita.
(388)
Komise uznává, že existuje vazba mezi cenami na trhu a stavem kapacity na tomto trhu. Domnívá se však, že trhy s elektrickou energií, jako je NETA, jsou příliš komplexní na to, aby bylo možno učinit definitivní závěr o existenci nadbytečné strukturální kapacity na trhu jen na základě posouzení ceny.
(389)
Zaprvé, na rozdíl od trhů strukturovaných kolem sdružení firem, neexistuje v NETA taková věc jako je zúčtovací cena. NETA je založena na bilaterálních smlouvách, které mohou mít velice rozdílnou formu a které většinou neposkytují příliš transparentní mechanismy oznamování cen. Systémy jako je UKPX jsou více transparentní, avšak nezastupují dostatečné rozdělení trhu, aby na jejich základě bylo možno učinit podstatné závěry. Kromě toho jsou zaměřeny na krátkodobé obchodování, a proto mají jen omezené využití pro získání informací o budoucích trendech. Proto je nutno řídit se indexy cen, které oznamují nezávislé zdroje, jako jsou Heren nebo Argus. Tyto samotné indexy cen mají svá omezení, protože zastupují pouze velkoobchodní trh, což jsou asi dvě třetiny celkové prodávané elektrické energie, a nejsou proto schopné zachytit běžné výpadky předpokládané výroby elektrické energie.
(390)
Zadruhé, argumenty v bodu 389 jsou založeny na předpokladu, že předem stanovené ceny věrně zachycují budoucí situaci na trhu. Komise se domnívá, že tomu tak zřejmě nebude. Tyto ceny ve skutečnosti odráží komplexnější situaci, založenou spíše na tom, jak kupující i prodávající posuzují svoji budoucí situaci. To znamená, že ceny závisí na očekáváních situace na budoucím trhu, která se mohou velice lišit od reality, protože jak poptávka, tak i nabídka závisí na mnoha změnách na trhu. Jinými slovy, předem dohodnuté ceny ve skutečnosti nepředstavují rovnováhu mezi poptávkou a nabídkou v budoucnosti, ale spíše to, co si současní hráči myslí o tom, jaká rovnováha v budoucnu bude. Kromě změn ceny paliva je toto další důvod, proč předem dohodnuté ceny mohou v závislosti na čase hodně kolísat, dokonce i pro pevné období v budoucnosti.
(391)
Zatřetí, i kdyby se akceptovalo, že oznámené ceny jsou zcela relevantní a že pravdivě odráží nabídku a poptávku, existuje logická mezera mezi závěrem, že ceny neumožňují plnou úhradu nákladů nových účastníku na trhu a mezi závěrem, že na trhu existuje nadbytečná kapacita, nebo dokonce že na trhu existuje strukturální nadbytečná kapacita.
(392)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že posuzování samotné ceny není dostatečně spolehlivý indikátor pro rozhodnutí, zda trh s elektrickou energií, jako je NETA, se nachází v situaci strukturální nadbytečné kapacity.
(393)
Komise však poznamenává, že od okamžiku, kdy se BE dostala do potíží, velice vzrostly zimní předem dohodnuté ceny. Různé agentury oznamující ceny uvedly pro několik následujících let hodnoty přibližně 20 GBP/MWh pro zimní ceny základního výkonu, bylo dokonce dosaženo částek až 27 GBP/MWh (59). Zdá se, že rostoucí trend bude pokračovat a zůstane zachován. Odhady nákladů při novém vstupu na trh se pohybují mezi 20 GBP/MWh a 25 GBP/MWh (60).
(394)
Komise věří, že je snadnější vyhodnotit existenci nadbytečné kapacity analýzou aktuálních fyzických údajů o instalované kapacitě a o špičkové poptávce. Rozpětí, o které instalovaná kapacita převyšuje špičkovou poptávku během studené vlny (61), je systémové rozpětí kapacity. V tomto kontextu odhadnout, zda je na trhu strukturální nadbytečná kapacita, znamená odhadnout, zda je současné a předpokládané rozpětí kapacity adekvátní.
(395)
Je zřejmé, že stanovení definitivní kvantitativní normy pro adekvátní rozpětí kapacity je velice obtížný úkol. Taková norma by závisela na řadě parametrů, které se mezi jednotlivými sítěmi liší. Také by to velice záviselo na úrovni dosažené jistoty dodávky, která by zase závisela na méně objektivních drobnostech, jako je psychologický dopad daného období bez zásobování specifického regionu elektrickou energií.
(396)
Ale i kdyby všechny fyzické a psychologické parametry byly pod kontrolou, záviselo by potřebné rozpětí kapacity určitým způsobem také na struktuře trhu. Někteří odborníci se domnívají, že více liberalizované trhy potřebují menší rozpětí kapacity než přísně regulované centralizované trhy, i když většinou souhlasí s tím, že kvantifikovat tento účinek v současnosti není možné z důvodu nedostatku historických údajů.
(397)
Připomínky třetích stran se také liší z hlediska názorů na rozpětí kapacity, které by mělo být adekvátní pro Velkou Británii. Většina připomínek, které se týkají tohoto problému, cituje údaje operátora přenosové sítě v Anglii a Walesu (NGTransco) z dokumentu „Výkazy za posledních sedm let“. V těchto výkazech NGTransco uvádí, že se domnívá, že rozpětí kapacity ve výši 20 % by mělo být vztažné měřítko pro účely plánování. Naznačuje, že menší rozpětí kapacity by mohlo být možné pro správu systému v reálném čase a pro takový případ zmírňuje možnou hodnotu 10 %.
(398)
Společnost Drax a organizace Greenpeace navrhly, aby se tento údaj 10 % použil jako správná referenční hodnota pro adekvátní rozpětí kapacity při hodnocení existence strukturální nadměrné kapacity. Ostatní organizace, včetně institucí pověřené organizací Greenpeace k poskytnutí zpráv pro tento případ (62), dávaly přednost tomu, aby se zůstalo u hodnoty 20 %.
(399)
Společnost NGTransco následujícím konstatováním ve svých vlastních poznámkách objasnila, který z těchto dvou jejích údajů se má použít pro účely vyhodnocení existence strukturální nadbytečné kapacity: „V našem postavení systémového operátora pro Anglii a Wales bychom se domnívali, že každé rozpětí elektrárny nižší než 20 % nemůže představovat nadbytečnou kapacitu na trhu Anglie a Walesu“.
(400)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že hodnota 20 % je vhodné měřítko pro hodnocení stavu kapacity na trhu Anglie a Walesu. Skotský trh i přes to, že se brzy připojí k anglickému a waleskému, je fyzicky stále hodně izolovaný. Propojení mezi těmito dvěma regiony o výkonu 2 200 MW je příliš malé na to, aby umožnilo naprosto flexibilní dodávku do příslušného regionu v případě nedostatku nebo přebytku výkonu. Ve skutečnosti je toto propojení používáno především pro export energie ze Skotska do Anglie a Walesu. Protože existuje toto značné omezení, domnívá se Komise, že měřítko 20 % by se mělo při posuzování údajů pro celou Velkou Británii zvýšit.
(401)
Trh Anglie a Walesu je daleko největší geografický segment trhu Velké Británie. Je to také segment, pro který je stanoveno nejvíce ekonomických údajů, protože ceny ve Skotsku jsou stanoveny v souladu s údaji pro Anglii a Wales. Také převážná většina připomínek třetích stran se zaměřila na segment Anglie a Walesu. Proto Komise zahájila analýzu trhu analýzou tohoto segmentu.
(402)
Historické zkušenosti ukazují, že propojení mezi dvěma segmenty bylo využíváno téměř pouze pro export energie ze Skotska do Anglie a Walesu. Společnost NGTransco považuje kapacitu tohoto propojení za zdroj elektrického výkonu pro Anglii a Wales. Naopak společnost Scottish Power, což je skotský operátor zodpovědný za část Skotska, která má společnou hranici s Anglií, se domnívá, že kapacita propojení má být použita pro export. S ohledem na výše uvedené skutečnosti a aby byla zajištěna návaznost na zkušenosti z minulosti i na hypotézy předložené místními operátory bude Komise ve zbývající části tohoto rozhodnutí uvažovat, že propojovací kapacita mezi Anglií a Walesem na jedné straně a Skotskem na druhé straně je připisována Anglii a Walesu.
(403)
Pro celou oblast Anglie a Walesu existuje pouze jeden operátor energetické sítě: společnost NGTransco. Komise založila svoji analýzu stavu kapacity na tomto trhu na prognóze společnosti NGTransco, kterou společnost pravidelně zveřejňuje ve svých „Výkazech na sedm let“.
(404)
NGTransco provedla po zahájení řízení revizi svých prognóz rozpětí kapacity na trhu Anglie a Walesu. Tato nová prognóza byla Komisi odeslána společně s vyjádřením společnosti NGTransco. Ještě novější verzi stejné prognózy zveřejnila NGTransco ve svých „Výkazech na sedm let“ pro rok 2004 (63).
(405)
Komise pro svou analýzu použila tuto nejnovější verzi. Novější verze je založena na stejné základní hypotéze, zejména pokud jde o vstupní údaje, jaká byla použita pro prognózu, která byla považována společností NGTransco za relevantní ve vyjádření odeslaném Komisi. Obsahuje pouze aktuálnější informace o vývoji trhu.
(406)
Tato prognóza uvažuje tři scénáře. Nejoptimističtější scénář („prostředí SYS“) předpokládá, že možnosti výroby elektrické energie budou odpovídat podepsaným smlouvám. Nejpesimističtější scénář („prostředí stávající nebo ve výstavbě“) předpokládá, že nebudou k dispozici žádné jiné elektrárny než stávající nebo ty, které jsou v současné době ve výstavbě. Scénář střední cesty („prostředí shody“) předpokládá, že dostupné elektrárny budou ty, které jsou nyní v provozu, ty, které jsou již ve výstavbě a ty, pro které již bylo dosaženo shody v rámci zákona o elektrické energii (Electricity Act) a energetického zákona (Energy Act).
(407)
Prognózy podle těchto tří scénářů shrnuje následující tabulka.
Tabulka 10
Scénáře rozpětí kapacity pro Anglii a Wales podle společnosti NGTransco zpracované v roce 2004
Scénář
2004/05
2005/06
2006/07
2007/08
2008/09
2009/10
2010/11
Prostředí SYS
22
21
23,1
26,8
24,5
25,6
22,5
Prostředí shody
22
21,1
22,8
24,3
21,6
22,5
19,1
Prostředí stávající a ve výstavbě
22
21,1
18,7
17,1
14,5
12,8
9,5
Poznámka: Rozpětí kapacity je vyšší než zimní špičková poptávka (ACS). Předpokládá se, že propojení s Francií a Skotskem budou plně využito pro import.
(408)
Uvedené tři scénáře se nejvíce liší v pozdějších létech, což není překvapující s uvážením skutečnosti, že jejich základní hypotézy činí rozdíly především v budoucnosti. Tato léta však nejsou relevantní pro posouzení existence nadbytečné strukturální kapacity na trhu v současnosti.
(409)
Scénáře předpokládají rozpětí kapacity pro příští tři roky mezi 18,7 % a 23,1 %, s průměrnou hodnotou přibližně 21,5 %. Tato hodnota je mírně nad měřítkem 20 %. Avšak rozdíl mez 21,5 % a 20 % špičkové poptávky i je 1,5 % z 57 000 MW (64), což je 855 MW. Tato hodnota je menší než kapacita kterékoliv jaderné elektrárny společnosti British Energy. Kromě toho, protože se jedná o výsledek statistického průměru, se Komise domnívá, že tato hodnota nemůže být považována za statisticky dostatečně významnou k tomu, aby představovala nadbytečnou strukturální kapacitu.
(410)
V další létech se rozdíl mezi třemi scénáři zvýší, což ještě více znesnadňuje odvození smysluplných závěrů. Komise však bere na vědomí, že během těchto roků se průměrná hodnota tří scénářů pohybuje mezi 17,0 % a 22,7 %, z toho dva roky je přibližně 20,2 %. Zdá se, že to ukazuje na skutečnost, že existuje celková tendence, aby rozmezí kapacity zůstalo přibližně na hodnotě 20 %, a to včetně určité tolerance chyby.
(411)
Komise z výše uvedených skutečností odvozuje, že na trhu elektrické energie v Anglii a Walesu neexistuje nadbytečná strukturální kapacita.
(412)
Oproti Anglii a Walesu působí ve Skotsku dva operátoři energetické sítě: společnost Scottish and Southern Electricity a společnost Scottish Power. Tito dva operátoři zveřejňují prognózy pro svůj vlastní region. Jejich prognózy jsou však ohledně možných budoucích scénářů méně podrobné, než je prognóza společnosti NGTransco. Z těchto důvodů zaměřila Komise analýzu Skotska na současnou situaci, u které je menší nutnost předpokládat různé scénáře.
(413)
Protože žádný ze dvou skotských operátorů nepředložil Komisi svoje připomínky k řízení, je analýza založena na dokumentech dostupných veřejnosti. V případě společnosti Scottish and Southern Electricity použila Komise údaje uvedené v jejím „Výkazu na sedm let“ z roku 2003 (65). V případě společnosti Scottish Power použila Komise údaje uvedené v jejím „Výkazu na sedm let“ z dubna roku 2003 (66).
(414)
Následující tabulka shrnuje předpokládanou špičkovou poptávku a instalovanou kapacitu v různých geografických regionech pro období roků 2004/2005.
Tabulka 11
Kapacita Velké Británie a předpokládaná poptávka pro období roků 2004/2005. Všechny údaje jsou v MW.
Kapacita společnosti Scottish Power
7 127
Kapacita společnosti Scottish and Southern Electricity
2 844
Kapacita společnosti NGTransco, kromě propojení
63 998
Propojovací kapacita Irsko/Skotsko
500
Propojovací kapacita Francie/Anglie
2 000
Kapacita dostupná ve Velké Británii
76 469
Maximální poptávka v zóně společnosti Scottish Power
4 269
Maximální poptávka v zóně společnosti Scottish and Southern Electricity
1 684
Špičková zimní poptávka (ACS) v zóně společnosti NGTransco
55 900
Celková špičková poptávka (67)
61 853
(415)
Rozpětí kapacity pro Velkou Británii je proto přibližně 23,6 % (68). Tento údaj je vyšší, než měřítko 20 % uvedené v bodu 400, ale jak bylo poznamenáno, měřítko 20 %, které se týká flexibilní sítě, jaká je v Anglii a Walesu, je třeba zvýšit, aby se zmírnila omezení u sítí s překážkami. Kromě toho jsou tato čísla vypočtena na základě hypotézy, že propojení v severním Irsku i ve Francii jsou plně k dispozici pro import, což není vždy zaručeno. Pokud by tato propojení měla být využita pro export v okamžiku zimní špičkové poptávky (ACS), měla by být jejich kapacita stanovena z dostupné kapacity a ve stejném okamžiku připočtena k požadavku na dodávku výkonu, což by rozpětí kapacity snížilo na 15,5 %.
(416)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že na trhu Velké Británie neexistuje statisticky významná nadbytečná strukturální kapacita.
(417)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise usuzuje, že na relevantním trhu neexistuje nadbytečná strukturální kapacita.
(418)
Proto nejsou kompenzační opatření ve formě nevratného snížení výrobní kapacity povinná.
iii) Dopad podpory na konkurenty na relevantním trhu
(419)
Protože na relevantním trhu neexistuje nadbytečná strukturální kapacita, musí Komise odhadnout nutnost kompenzačních opatření a stanovit formu, jakou se musí provést. Případná kompenzační opatření musí brát v úvahu možné vlivy podpory na narušení hospodářské soutěže.
(420)
Orgány UK argumentují tím, že balíček na podporu nemá dopad na konkurenty. Podle nich je v rámci NETA ekonomická schopnost elektrárny vyrábět elektrickou energii omezena jejími krátkodobými mezními náklady („SRMC“). Trh se v daném čase chová tak, jako by se elektrárny využívaly podle třídění svých SRMC, od nejmenších nákladů po největší, dokud jejich kumulovaná kapacita nedosáhne požadované hodnoty. Cena elektrické energie je v této době určena hodnotou SRMC poslední využité elektrárny, která se nazývá marginální elektrárna.
(421)
Podle orgánů UK je podpora určena výhradně pro jaderné elektrárny. To nezmění jejich SRMC v takové míře, aby došlo ke změně jejich pořadí podle hodnoty SRMC. Kromě toho by výše SRMC jaderných elektráren společnosti BE byla vždy pod SRMC marginální elektrárny. Podpora nikdy nebude mít dopad na schopnost konkurentů společnosti BE vyrábět elektrickou energii, ani na cenu, za kterou mohou vyrobenou energii prodávat. Proto nedojde k žádnému dopadu na konkurenty společnosti BE.
(422)
Komise se domnívá, že odůvodnění orgánů UK by mohlo platit na dokonalém trhu, založeném na jediném, naprosto transparentním procesu dražby. Ale jak bylo vysvětleno v bodech 389 a 390, NETA takovým trhem není.
(423)
Komise se domnívá, ze podpora může mít v mnoha směrech dopad na konkurenty BE. Dva z nich mohou mít závažný dopad na hospodářskou soutěž.
(424)
Zaprvé, BE nevlastní pouze jaderné elektrárny. Vlastní také uhelnou elektrárnu v Eggborough, která je sama o sobě stejně velká jako celková kapacita některých konkurentů BE.
(425)
BE může využít podporu určenou pro jaderné elektrárny ve prospěch elektrárny v Eggborough.
(426)
Může například použít tyto prostředky pro vybavení elektrárny v Eggborough zařízením pro odsíření kouřových plynů, což by jí umožnilo splnit požadavky nových ekologických nařízení, což může významně prodloužit životnost elektrárny.
(427)
BE také může použít prostředky uvolněné díky podpoře pro pořízení dalších nejaderných zařízení pro výrobu elektrické energie.
(428)
BE nepochybně potřebuje určité flexibilní zdroje pro výrobu elektrické energie, aby mohla kompenzovat nepružnost svých jaderných elektráren. Když tedy podpora umožňuje BE rozšířit její nejaderné portfolio, umožňuje jí vlastně získat větší interní přístup k flexibilní výrobě elektrické energie. Tím se zvyšuje její možnost nabízet svým zákazníkům lepší podmínky a snižuje potřeba nakupovat flexibilní elektrickou energii od svých konkurentů.
(429)
Zadruhé, NETA není jednotný trh. NETA zahrnuje především segment velkoobchodního trhu, na kterém výrobci prodávají elektrickou energii dodavatelům, a segment přímého prodeje podnikům (Direct Sales to Business „DSB“), ve kterém výrobci prodávají elektrickou energii přímo velkým koncovým uživatelům.
(430)
Výrobci zpravidla prodávají elektrickou energii na trh DSB výhodněji než na velkoobchodní trh (69). Proto je pro výrobce lepší prodávat elektrickou energii na segment DSB.
(431)
Při analýze dopadu podpory je tedy třeba uvažovat nejen celkový objem elektrické energie, prodávaný každým výrobcem, ale také rozložení jeho prodeje na segment velkoobchodního trhu a trhu DSB.
(432)
Jedna část plánu restrukturalizace BE směřuje ke zvýšení podílu společnosti na segmentu DSB. Aby se tomu tak stalo, bude se společnost snažit nabízet zákazníkům na trhu DSB konkurenčně nižší cenu než na velkoobchodním trhu. Tuto konkurenční nabídku nebo její část bude BE schopna financovat ze snížení SRMC svých jaderných elektráren.
(433)
Takže i když pořadí elektráren společnosti BE podle jejich SRMC by mohlo zůstat stejné a nemělo by tedy žádný dopad na její konkurenty, změna úrovně SRMC umožní BE přesunout část svého prodeje z velkoobchodního trhu na trh DSB. To naopak přesune část výstupu konkurence z trhu DSB na velkoobchodní trh. Tímto způsobem může podpora zvýšit zisk BE a snížit zisk jejích konkurentů.
(434)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že podpora má významný dopad na konkurenty společnosti BE a že je nutné přijmout kompenzační opatření pro zmírnění tohoto dopadu.
iv) Kompenzační opatření, která je nutno realizovat
(435)
Kompenzační opatření musí najít rovnováhu mezi nutností zmírnit dopad podpory na konkurenty a nutností udržet vyhlídky na životaschopnost společnosti přijímající podporu.
(436)
Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že kompenzační opatření se musí přesně zaměřit na mechanismus, kterým by podpora mohla poškodit konkurenty BE.
(437)
To znamená, že kompenzační opatření v tomto případě musí směřovat na zajištění toho, aby BE nepoužila vládní podporu za účelem nadměrného zvýšení své možnosti pružně měnit výrobu elektrické energie nebo získání podílu na trhu DSB.
(438)
Tento cíl vedl Komisi ke stanovení tří kompenzačních opatření. Tato kompenzační opatření byla navrhnuta orgány UK na základě opatření navržených konkurenty BE v jejich připomínkách.
(439)
Jak bylo vysvětleno v bodu 437, jedním ze způsobů, jak by podpora mohla mít případně větší dopad na konkurenty BE je ten, že by BE, namísto úhrady nákladů vzniklých provozem jejího jaderného parku použila tyto prostředky na zvýšení své kapacity pro výrobu nejaderné elektrické energie.
(440)
To by společnosti BE umožnilo snadněji soutěžit se svými konkurenčními elektrárnami (70) a umožnilo by jí to zajistit flexibilnější výrobu, než jakou má v současnosti, což by snížilo potřebu BE nakupovat tuto flexibilní energii od jiných společností.
(441)
Aby k této možnosti nedošlo, musí být ostatní obchodní činnost BE rozdělena do různých právních subjektů se samostatným účetnictvím.
(442)
Za tím účelem se musí upravit struktura BE tím způsobem, že výroba jaderné energie, výroba nejaderné energie, prodej na velkoobchodní trh a prodej DSB bude rozdělen do jednotlivých dceřinných společností. Podpora musí být poskytnuta výhradně firmě zabývající se výrobou jaderné energie.
(443)
Musí být zakázáno interní financování mezi různými dceřinnými společnostmi.
(444)
Tento zákaz se musí implementovat pokud možno formou licencí pro jednotlivé společnosti a jeho plnění se musí sledovat energetickým regulátorem ve Velké Británii - OFGEM. Komise však uznává, že OFGEM nemůže volně upravovat licence operátora, protože má povinnost tuto úpravu projednat se třetími stranami a vzít v úvahu jejich připomínky.
(445)
Pokud by nebylo možné, aby OFGEM upravil některou z licencí BE v tom smyslu, aby bylo zakázáno interní financování, musí vláda UK předat Komisi neomezenou záruku se stejným účinkem. V tomto případě, aby bylo zajištěno, že obchodování mezi dceřinnými společnostmi nebude obsahovat prvky interního financování, předají orgány UK Komisi výroční zprávu s podklady o tom, že nedošlo k takovému internímu financování. Zpráva musí být zpracována na základě analýzy provedené nezávislými účetními znalci.
(446)
Orgány UK se zavázaly toto kompenzační opatření implementovat.
(447)
Kompenzační opatření č. 1 musí v principu postačovat k tomu, aby bylo zajištěno, že BE nepoužije podporu, poskytnutou pro její jaderné reaktory, na zlepšení nebo rozšíření svého stávajícího nejaderného parku.
(448)
Avšak s ohledem na celistvost oblasti elektrické energie a zejména na veliký rozsah možných vazeb mezi různými účastníky, které umožňuje NETA, se Komise domnívá, že je nutné prosadit další, více specifická opatření, aby se dále zajistilo, že BE nepoužije podporu, poskytnutou pro její jaderné reaktory, v jiných obchodních oblastech.
(449)
Dále, i když stav kapacity na trhu nemá ekonomické zdůvodnění pro nařízení vedoucí ke snížení kapacity BE, Komise rozhodla, aby se po BE požadovalo nezvyšovat rozsah svých aktivit.
(450)
Aby se toho dosáhlo, musí se vydat řada zákazů, týkajících se BE, ohledně její možné expanze v oblastech výroby elektrické energie, ve kterých jsou činní její konkurenti.
(451)
Za tím účelem se musí stanovit specifický charakter kapacity („omezená kapacita“). Taková kapacita se skládá z:
a)
registrované provozní kapacity z fosilních paliv v Evropském hospodářském prostoru,
a z
b)
registrované provozní kapacity velkých vodních elektráren (71) ve Spojeném království.
(452)
BE se musí na období šesti roků o data vydání tohoto rozhodnutí zakázat vlastnit kapacitu nebo mít právo rozhodovat o kapacitě vyšší než 2 020 MW z omezené kapacity, což je kapacita jejích stávajících elektráren v Eggborough (1 970 MW) a v District Energy (50 MW).
(453)
Důvody zákazu zvýšení kapacity BE z fosilních paliv byl vysvětlen v bodu 437. Komise se domnívá, že je nutno rozšířit zákaz i na velké vodní elektrárny, aby se zabránilo nebezpečí, že BE by mohla získat stávající velké vodní elektrárny, především ve Skotsku.
(454)
Zákaz musí platit šest roků, což je přibližně dvojnásobek doby nutné pro výstavbu elektrárny s kombinovanou plynovou turbínou.
(455)
Účelem zákazu je zabránit BE v získání větší flexibility, než jakou má v současné době díky své elektrárně v Eggborough, která by měla být dostatečná pro zajištění její životaschopnosti.
(456)
Komise je si však vědoma toho, že podle plánu restrukturalizace si bankovní konsorcium, které poskytlo finance na projekt Eggborough, ponechá opci na nákup Eggborough od BE. Pokud se banky rozhodnou uplatnit tuto opci, byla by BE zbavena svého jediného zdroje flexibilní výroby, kterou Komise považuje za nutný předpoklad úspěchu plánu restrukturalizace. V tomto případě musí být BE umožněno ihned, jakmile obdrží zprávu bank o jejich úmyslu uplatnit svou opci, připravit se na náhradu elektrárny v Eggborough.
(457)
Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že by měly být povoleny některé výjimky ze zákazu pro případ, kdy banky uplatní svou opci, aby BE měla možnost získat flexibilní zdroj elektrické energie, který by nahradil elektrárnu v Eggborough nebo pro případ, že elektrárna v Eggborough přestane být BE zcela k dispozici z důvodů, jež BE nemůže ovlivnit. To však nesmí mít takový důsledek, že BE bude umožněno získat více flexibilní kapacity, než kolik má v současné době, ani využít tuto náhradní kapacitu pro vytváření zisku během možného časového překrytí mezi dokončením její výstavby a prodejem elektrárny v Eggborough.
(458)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti musí být BE umožněno vlastnit nebo mít právo rozhodování nad kapacitou vyšší než je hodnota 2 020 MW z omezené kapacity pro období mezi datem, kdy jí bude doručeno oznámení bank a datem, kdy už nebude mít kontrolu nad kapacitou elektrárny v Eggborough nebo k datu konce šestiletého období, uvedeného v bodu 452, pokud toto datum nastane dříve, než datum, kdy BE nebude mít kontrolu nad kapacitou elektrárny Eggborough, za podmínky, že objem vyrobené elektrické energie nebude vyšší než 2 020 MW z omezené kapacity nebo že se sama vzdá veškerého provozního rozhodování a zájmů v tomto přebytku omezené kapacity.
(459)
Od okamžiku, kdy se elektrárna Eggborough stane pro BE nedostupná z důvodu uvedeného v bodu 458 nebo z důvodu zásahu vyšší moci nebo z důvodu neopravitelné poruchy, musí mít BE možnost vlastnit nebo mít právo rozhodování nad kapacitou 2 222 MW z omezené kapacity, za podmínky, že do konce šestiletého období uvedeného v bodu 452 nahlásí síťovému operátorovi svoji omezenou kapacitu ve výši 2 020 MW a nebude provozovat více než 2 020 MW z této kapacity. Toto ustanovení má za cíl umožnit BE být flexibilnější při nahrazení elektrárny v Eggborough, aniž by se v praxi zákaz zmírnil.
(460)
Nakonec, kromě restrikcí ohledně omezené kapacity definované v bodu 451 a aby se respektovala filozofie pokynů o nutnosti neumožnit příjemci využít státní podporu pro účely rozšíření svého podílu na trhu, musí se BE také zakázat vlastnit v Evropském hospodářském prostoru jiná zařízení pro výrobu jaderné elektrické energie, než která v současné době vlastní, bez předchozího schválení Komisí, a to po dobu šesti let od data přijetí tohoto rozhodnutí.
(461)
Orgány UK se zavázaly toto kompenzační opatření implementovat.
(462)
Jak bylo vysvětleno v bodu 437, mohla by podpora být také zneužita, pokud by ji BE namísto porytí nákladů za činnost jaderných reaktorů použila v nadměrném rozsahu pro získání podílů na výhodnějším trhu DSB.
(463)
Možnost zneužití je podrobně doložena v připomínkách odeslaných Komisi třetí stranou, která si přála zůstat v anonymitě (72). I kdyby společnost BE aktuálně nenabízela mimořádně nižší ceny než je běžný standard na trhu, už jen veliká pravděpodobnost, že díky podpoře je něco takového možné, může být pro konkurenty BE škodlivé, protože by museli jednat se zákazníky s komerčně nekorektním očekáváním.
(464)
Komise se proto domnívá, že je nutné posílit záruky již poskytnuté kompenzačním opatřením č. 1 přesnějším kompenzačním opatřením zaměřeným na chování BE na trhu DSB. Musí se vyžadovat, aby BE nepůsobila na tomto trhu způsobem, který se nepodobá standardu jejích konkurentů.
(465)
Aby se to zajistilo, musí se BE zakázat, aby na trhu DSB nabízela ceny nižší než jsou převažující velkoobchodní ceny. Doba trvání tohoto opatření musí být 6 roků od data vydání tohoto rozhodnutí, stejně jako u kompenzačního opatření č. 2.
(466)
Plnění tohoto zákazu pro společnost BE se musí sledovat nezávislým orgánem, vybraným v transparentním výběrovém řízení organizovaném orgány UK. Nezávislý orgán musí každý rok podávat zprávu Komisi.
(467)
V minulosti ceny na trhu DSB zpravidla kopírovaly vývoj velkoobchodních cen s určitým zvýhodněním. Tento zákaz tedy zajistí, aby se BE nechovala komerčně jiným způsobem než její konkurenti.
(468)
Avšak NETA je v provozu pouze 3 roky. Je možné, aby se v následujících 6 letech vztah mezi DSB a velkoobchodním trhem v určité době bude lišit od toho, co bylo zjištěno do této doby. Lze si například představit, že velkoobchodní trh by se mohl na nějaké období stát nelikvidní, což by vedlo k abnormálně vysokým cenám na tomto trhu. Komise se domnívá, že v takovém případě by výrobci elektrické energie, aby neztratili svoje zákazníky, nabízeli na trhu DSB ceny, které by mohly být určitým způsobem nižší než velkoobchodní ceny. Pokud by se něco takového stalo a BE by neměla kapacitu na adekvátní reakci, mohla by přijít o své zákazníky na trhu DSB, což by ohrozilo její restrukturalizaci.
(469)
Proto je nutné, aby BE byla ponechána určitá pružnost pro přizpůsobení se těmto výjimečným případům. Její manévrovací prostor však musí být velice omezen, popsán objektivními podmínkami a pečlivě zkoumán, aby se zabránilo jakémukoliv zneužití. Kritéria pro povolení BE využít její pružnost musí být následně (ex ante) kontrolovatelná, aby se zabránilo jakémukoliv zneužití.
(470)
Protože pro ceny na trhu DSB existuje mnohem méně spolehlivých informací než pro ceny na velkoobchodním trhu, je během jednání o podmínkách na DSB velice obtížné vědět, zda nabízené ceny na trhu DSB budou nižší než ceny na velkoobchodním trhu. To znamená, že objektivní kritéria uvedená v bodu 469 nemohou být přímo založena na kontrole toho, zda konkurenti BE nabízejí ceny DSB nižší než jsou velkoobchodní ceny. Kontroly se místo toho musí týkat nepřímých indikátorů, které jsou společnosti BE přístupné v krátkodobém horizontu a které mohou signalizovat, zda se velkoobchodní trh stal nelikvidní a zda stanovení cen trhu DSB na úrovni cen velkoobchodního trhu nebo vyšších už není komerčně životaschopné.
(471)
Musí se provádět následující kontroly:
a)
v kterémkoli období […], (které nekončí později než […] před datem, kdy se BE odvolá na výjimečné tržní okolnosti), […] ze stávajících průmyslových konečných uživatelů BE, kterým BE učinila nabídku na dodávku za podmínek, kdy smluvní rozsah dodávky energie za cenu vyšší, než je převažující velkoobchodní cena ve výši […], odmítlo nabídku BE;
b)
objem prodané elektrické energie na velkoobchodním trhu za období […] poklesl na méně než […] průměrného objemu prodaného ve stejném období za posledních […], pro které jsou dostupné údaje;
c)
BE nabízí dodávku minimálně […] elektrické energie na velkoobchodní trh […] a tento objem není prodán během […] hodin.
(472)
Stejný nezávislý orgán, který sleduje, zda BE plní zákaz, musí být zodpovědný za kontrolu toho, zda si je BE vědoma toho, že kontrola byla vykonána. Nezávislý orgán ověří, zda je vykonána zkouška a) společně se zkouškou b) nebo c). Pokud tomu tak opravdu je, musí být BE na základě rozhodnutí nezávislého orgánu oprávněna stanovit cenu na trhu DSB nižší než je velkoobchodní cena pro […]. Toto časové omezení může být prodlouženo rozhodnutím nezávislého orgánu, pokud na trhu dále převládají výjimečné podmínky. Během […] musí být BE zavázána jednat čestně a nabízet slevy, které jsou srovnatelné s tím, co může být považováno za rozumnou nabídku s ohledem na její konkurenty. Nezávislý orgán musí následně vyhodnotit, zda BE splnila toto kritérium, když skončí […].
(473)
V zájmu transparentnosti musí nezávislý orgán po ukončení jednání o smlouvách vydat vyjádření, ve kterém potvrdí, že vznikly výjimečné tržní okolnosti, a ve kterém upřesní dobu trvání těchto výjimečných okolností. Podrobnosti o hodnocení musí být předány Komisi.
(474)
Orgány UK se zavázaly toto kompenzační opatření implementovat.
v) Kompenzační opatření, o kterých Komise uvažovala, ale která byla odmítnuta
(475)
Komise rozhodla, že tři kompenzační opatření, která jsou popsána v oddílu iv), jsou dostatečná pro zmírnění možného narušení hospodářské soutěže podporou, a tak splňují požadavky bodu 39 písm. ii) pokynů. Tato opatření je také třeba považovat za specifické podmínky připojené ke schválení podpory ve smyslu bodu 42 písm. ii) těchto pokynů.
(476)
Třetí strany navrhovaly jiná možná kompenzační opatření.
(477)
Organizace Greenpeace navrhla, aby jaderné elektrárny společnosti BE byly postupně uzavřeny. Komise se domnívá, že s ohledem na neexistenci nadbytečné kapacity na relevantním trhu by požadavek na uzavření zařízení BE nebyl proporcionální k narušení hospodářské soutěže, způsobenému podporou.
(478)
Společnost Powergen navrhla, že by mohl být uzavřen reaktor v Dungeness B, protože je to nejméně prosperující zařízení společnosti BE. Životaschopnost Dungeness B již byla diskutována v oddílu VI.3.a) výše. Komise bere na vědomí, že uzavření Dungeness B je již naplánováno na rok 2008 a že podle údajů poskytnutých společností NGTransco o oznámení potřebném pro významná uzavření může být Dungeness B uzavřeno nejdříve v polovině roku 2007. Komise se domnívá, že tak malý posun by neospravedlnil výdaje, které by to způsobilo.
(479)
Společnost Drax navrhla odstranit jaderná zařízení společnosti BE z konkurenčního trhu vytvořením systému povinného nákupu jaderné energie za fixní ceny, což by bylo podobné jako povinnost obnovitelných zdrojů. To by znamenalo, že BE by prakticky byla úplně a na neurčito podporována státem, a to by bylo v naprostém protikladu s politikou hospodářské soutěže, prosazovanou Společenstvím.
(480)
Společnost Drax navrhla, aby se společnosti BNFL povolil větší podíl z možného zisku BE při zvýšení cen, aby se snížil objem pomoci. Jak již bylo diskutováno v oddílu VI.2.b) výše, došla Komise k závěru, že opatření B neobsahuje prvky státní podpory. Povolení většího podílu BNFL z možného vyššího zisku BE by znamenalo zvýšení podpory, protože by to snížilo volný finanční tok BE a tím i její příspěvek do NLF. To Komise nemůže akceptovat.
(481)
Společnost Drax navrhla, aby BE prodala elektrárnu v Eggborough. Komise uznává, že prodej Eggborough by nebyl v rozporu s nutností zachovat rozpětí kapacity v elektrorozvodném systému, protože elektrárna by velice pravděpodobně byla stále v provozu, pod vedením nového vlastníka. Aby však BE byla schopna splnit plán restrukturalizace a obnovit svou životaschopnost, potřebuje mít přístup k některým flexibilním zdrojům elektrické energie. Pokud by BE prodala Eggborough, musela by získávat takovou flexibilní energii z jiných zdrojů.
(482)
Na základě výsledků kontroly dospěly orgány UK k závěru, že pro BE by nebylo ekonomické nakupovat služby, které běžně získává z Eggborough, od jiných výrobců. Tyto služby obsahují pojištění proti neočekávaným výpadkům jaderných reaktorů, přizpůsobení elektrického výkonu dodávaného na základě obchodních smluv a flexibilitu při plánované údržbě reaktorů. Orgány UK uvedly, že BE by zachováním Eggborough ve svém vlastnictví ušetřila 11 milionů GBP ročně. Tento předpoklad vychází z nákladů v Eggborough, což znamená, že BE by mohla získávat stejné služby za stejnou cenu, jen pokud by vlastnila jinou elektrárnu. Nákup služeb na trhu, pokud by byl vůbec možný, by byl mnohem dražší.
(483)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že požadavek, aby BE prodala elektrárnu v Eggborough, by ohrozil vyhlídky BE na obnovení životaschopnosti a nebyl by přiměřený. Komise soudí, že kompenzační opatření č. 1 a č. 2, uvedená výše, zavádí mnohem přiměřenějším způsobem stejný typ omezení.
(484)
Společnost Powergen navrhla uvalení stropu na podíl BE na trhu DSB. Komise se domnívá, že uvalení takového stropu by bylo škodlivé pro konkurenci na tomto trhu. Kompenzační opatření č. 3 bude mnohem účinnější pro zmírnění dopadu podpory na hospodářskou soutěž na tomto trhu, aniž by současně omezilo schopnost BE podávat konkurence schopné nabídky.
(485)
Společnost Powergen navrhla zakázat BE vstup na nové maloobchodní trhy. Toto navrhované opatření by většinou ovlivnilo trh pro domácnosti, který je v současné době zásobován pouze dodavateli. Komise se domnívá, že takové omezení by připravilo zákazníky o možný zdroj konkurence na trhu, který je nejmenší konkurenční částí trhu s elektrickou energií v UK (73). Komise se domnívá, že kompenzační opatření č. 1 bude v tomto ohledu postačující pro zajištění toho, že pokud se BE bude snažit vstoupit na tento trh, bude tak činit vlastním úsilím, bez výrazného narušení hospodářské soutěže.
(486)
Komise se domnívá, že všechna kompenzační opatření, navrhovaná třetími stranami, které odevzdaly svoje připomínky, jsou zakotvena ve třech kompenzačních opatřeních, které zvolila Komise.
d) Plná implementace plánu restrukturalizace
(487)
Společnost musí být povinna plně implementovat plán restrukturalizace, předložený Komisi. Vláda UK je pověřena, aby zajistila plnou implementaci plánu restrukturalizace, pokud bude schválen.
e) Sledování a každoroční zprávy
(488)
Pokud bude balíček pro podporu schválen, je vláda UK pověřena, aby Komisi podala zprávu, ne později než šest měsíců po schválení balíčku pro podporu, a aby následně předávala pravidelné roční zprávy tak, aby Komise mohla sledovat průběh restrukturalizace BE, dokud se nestabilizuje její pozice tak, že Komise už nebude potřebovat další informace.
VII. ZÁVĚR
(489)
Komise usuzuje, že podpora, protože splňuje požadavky uvedené v pokynech, pokud jde o poskytnutí podpory na restrukturalizaci, a je v souladu s cíli Smlouvy o Euratomu, je kompatibilní se společným trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora, kterou má Spojené království v úmyslu poskytnout společnosti British Energy plc („British Energy“) v rámci opatření A plánu restrukturalizace, oznámeného Komisi dne 7. března 2003, který obsahuje závazek vlády Spojeného království financovat:
a)
platbu závazků souvisejících s likvidací vyhořelého paliva, uloženého do jaderných reaktorů společnosti British Energy před datem účinnosti plánu restrukturalizace, pokud náklady spojené s těmito závazky, kromě dodatečných historických závazků, definovaných v dohodě o financování historických závazků uzavřené mezi společnosti British Energy a vládou Spojeného království, nepřekročí částku 2 185 000 000 GBP v cenách prosince roku 2002;
a
b)
deficit Fondu jaderných závazků ohledně platby závazků spojených s vyřazením jaderných zařízení společnosti British Energy z provozu, smluvně nepodchycených závazků společnosti British Energy a dodatečných historických závazků, definovaných v dohodě o financování historických závazků uzavřené mezi společnosti British Energy a vládou Spojeného království,
je kompatibilní se společným trhem a s cíli Smlouvy o Euratomu, za předpokladu, že budou splněny podmínky stanovené v článcích 2 až 10.
Článek 2
1. Spojené království musí zajistit, aby plán restrukturalizace byl plně implementován v tom rozsahu, v jakém byl oznámen Komisi.
2. Spojené království musí Komisi podat zprávu o implementaci restrukturalizace, a to ne později než šest měsíců po vydání tohoto rozhodnutí a následně každý rok, dokud mu Komise neoznámí, že další informace už nejsou nutné.
Článek 3
Jakmile výdaje, odpovídající závazkům uvedeným v čl. 1 písm. b) překročí částku 1 629 000 000 GBP v cenách prosince roku 2002, musí Spojené království doručit Komisi další zprávu, v níž bude doloženo, že platby vládou jsou omezeny na splnění závazků uvedených v tomto článku, a že byly učiněny vhodné kroky pro omezení výdajů na pokrytí těchto závazků na potřebné minimum. Tyto zprávy se musí předávat každý rok. Musí být přiloženy ke každoročním zprávám uvedeným v článku 2.
Článek 4
Pro účely výpočtu částek v cenách prosince roku 2002 uvedených v článku 1 a v článku 3 použije Spojené království referenční a diskontní sazbu zveřejněnou Komisí pro Spojené království a tuto sazbu musí každých pět roků aktualizovat.
Článek 5
1. Spojené království musí požadovat, aby společnost British Energy nejpozději do 1. dubna 2005:
a)
oddělila svoje obchodování s dodávkou elektrické energie od společnosti British Energy Generation Limited a začlenila jej jako samostatnou dceřinou společnost společnosti British Energy plc (nebo nástupnické společnosti);
b)
sloučila stávající aktivity související s výrobou jaderné energie do jediné společnosti;
a
c)
rozumně vynaložila veškeré úsilí pro získání upravené licence podle Zákona o elektrické energii z roku 1989 nebo, pokud tuto upravenou licenci nebude možné získat, poskytnout vládě Spojeného království časově neomezené závazné záruky že: i) společnost British Energy bude provádět svoje stávající podnikání v oblasti výroby jaderné a nejaderné elektrické energie jako samostatné činnosti z hlediska udělení licence (nebo z hlediska jakýchkoliv záruk vlády Spojeného království); a ii) stávající obchodování s jadernou energií nebude využito na interní financování některého jiného obchodování v rámci skupiny British Energy.
2. Pokud podmínky odstavce c) nebudou pokryty licencí, musí Spojené království každý rok podávat Komisi hlášení, ve kterém bude prokázáno, že z realizovaných obchodů s jadernou energií nedošlo k žádnému internímu financování některého jiného obchodování v rámci skupiny British Energy. Tato zpráva musí být založena na analýze provedené nezávislými účetními znalci. Může být přiložena ke zprávě uvedené v článku 2. Tímto se nesmí předem předpokládat možnost, že implementace podmínek licence se neuskuteční později, pokud to bude možné.
3. Spojené království musí komisi informovat ihned, jakmile budou implementovány záruky uvedené v odstavcích 1 a 2.
Článek 6
Spojené království musí požadovat, aby se společnost British Energy zavázala, na dobu šesti roků od data vydání tohoto rozhodnutí, že nebude vlastnit nebo mít právo rozhodování o:
-
registrované provozní kapacitě pro výrobu elektrické energie z fosilních paliv (74), instalované v Evropském hospodářském prostoru,
nebo
-
registrované kapacitě velkých vodních elektráren ve Spojeném království, jak je definováno v Příkazu o nutnosti obnovitelných zdrojů (Renewables Obligation Order) z roku 2002,
(oba typy kapacity jsou známy jako „omezená kapacita“), která by byla v úhrnu větší než 2 020 MW, s podmínkou, že:
a)
během probíhajícího období vyřazení z činnosti (bude definováno níže) bude společnost British Energy oprávněna vlastnit nebo mít právo rozhodování nad omezenou kapacitou vyšší než 2 020 MW za podmínky, že nebude tento přebytek nad omezenou kapacitou provozovat nebo se sama vzdá veškeré své provozní kontroly a zájmů nad tímto přebytkem nebo nad elektrickou energii vyrobenou nad rámec omezené kapacity. Pro tyto účely je „probíhající období vyřazení z činnosti“ časové období mezi:
i)
datem, kdy společnost Eggborough Power Limited nebo Eggborough Power Holdings Limited přijala zprávu, že 1) budou uplatněny opce na nákup podílu ve společnosti Eggborough Power Limited nebo elektrárny v Eggborough; nebo že 2) bude uplatněn některý z požadavků na zajištění podílů ve společnosti Eggborough Power Limited nebo v elektrárně Eggborough;
a
ii)
datem, od kdy registrovaná výrobní kapacita elektrárny v Eggborough už nebude pro společnost British Energy dostupná;
b)
pokud se uskuteční některá z opcí na podílech ve společnosti Eggborough Power Limited nebo v elektrárně Eggborough, bude mít společnost British Energy oprávnění vlastnit nebo mít právo rozhodování nad omezenou kapacitou, která nepřesáhne 2 222 MW, za podmínky, že operátorovi národní energetické sítě nahlásí svou omezenou kapacitu ve výši 2 020 MW a že nebude provozovat více než 2 020 MW z omezené kapacity;
nebo
c)
pokud kapacita elektrárny v Eggborough nebude pro společnost British Energy dostupná z důvodu neodstranitelné poruchy nebo z důvodu zásahu vyšší moci, bude společnost British Energy oprávněna vlastnit nebo mít právo rozhodování nad omezenou kapacitou, která není vyšší než 2 222 MW, za podmínky, že operátorovi národní energetické sítě nahlásí svou omezenou kapacitu ve výši 2 020 MW a že nebude provozovat více než 2 020 MW z omezené kapacity.
Článek 7
Spojené království musí požadovat, aby se společnost British Energy na dobu šesti roků od data vydání tohoto rozhodnutí zavázala, že bez předcházejícího písemného souhlasu Komise nebude vlastnit nebo mít právo rozhodování o jiné registrované provozní jaderné kapacitě pro výrobu elektrické energie v Evropském hospodářském prostoru, než jakou mají její stávající jaderná zařízení nebo že nebude uzavírat smlouvy o obsluze nebo údržbě, ve kterých společnost British Energy nemá účast na výstupu elektrické energie.
Článek 8
Spojené království musí během čtyř měsíců od vydání tohoto rozhodnutí na základě otevřeného a transparentního řízení stanovit nezávislého znalce pro účely sledování toho, zda společnost BE dodržuje podmínky stanovené v článku 9 (dále jen „nezávislý znalec“). O tomto ustanovení musí ihned informovat Komisi.
Článek 9
1. Spojené království musí požadovat, aby se společnost British Energy zavázala:
a)
nenabízet po dobu šesti roků od ustanovení nezávislého znalce dodávku konečným průmyslovým odběratelům, kteří nakupují elektrickou energii přímo od společnosti British Energy za podmínek, kdy smluvní cena energie je nižší než převládající cena na velkoobchodním trhu, avšak v případě výjimečných okolností na trhu, kdy nezávislý znalec rozhodne, že takové okolnosti, popsané v článku 10, nastaly („výjimečné okolnosti na trhu“), je společnost British Energy oprávněna, pokud takové výjimečné okolnosti budou dále převažovat, stanovit za podmínek podle článku 10 poctivě smluvní cenu za elektrickou energii nižší než je převládající cena na velkoobchodním trhu, pokud to bude pro společnost British Energy nutné, aby mohla reagovat na hospodářskou soutěž;
a
b)
poctivě spolupracovat s nezávislým znalcem a včasně plnit všechny jeho rozumné požadavky včetně požadavků na předávání informací, dokumentů nebo přístup k zaměstnancům nebo vedení.
2. Nezávislý znalec bude každý rok podávat Spojenému království zprávu o tom, jak společnost British Energy plní tyto podmínky. Spojené království tyto zprávy poskytne Komisi.
Článek 10
1. Musí být prováděny následující kontroly za účelem vydání rozhodnutí, zda nastaly výjimečné podmínky na trhu:
a)
V kterémkoliv období […] (které nekončí dříve než […] před dnem níže definovaného Žlutého oznámení), […] ze stávajících průmyslových konečných uživatelů společnosti British Energy, kterým British Energy učinila nabídku na dodávku za podmínek, kdy smluvní rozsah dodávky elektrické energie za cenu vyšší, než je velkoobchodní cena ve výši […], odmítlo nabídku společnosti British Energy.
b)
Objem prodané elektrické energie na velkoobchodním trhu za období […] poklesl na méně než […] průměrného objemu prodaného ve stejném období za posledních […], pro které jsou dostupné údaje.
c)
Společnost British Energy nabízí dodávku minimálně […] elektrické energie na velkoobchodní trh […] a tento objem není prodán během […].
2. Pokud společnost British Energy čelí podobným okolnostem a pokud se domnívá, že by bylo nutné odvolat se na výjimečné okolnosti na trhu, musí nejprve informovat nezávislého znalce, nastínit svou analýzu situace a svou pozici v souvislosti s kontrolou cílů („Žluté oznámení“).
3. Pokud se okolnosti po zpracování Žlutého oznámení nezlepší a pokud jsou splněny podmínky výše uvedené kontroly a) společně s kontrolou b) nebo s kontrolou c), musí společnost British Energy oznámit nezávislému znalci, že má v úmyslu reagovat na konkurenci stanovením cen, které jsou nižší než velkoobchodní ceny a musí dodat nejaktuálnější podklady, které má k dispozici. Nezávislý znalec potom musí během 24 hodin potvrdit nebo vyvrátit, zda kontrola a) společně s kontrolou b) nebo c) uvedené výše byla nebo nebyla vyhovující a v souladu s tím vyhlásit existenci výjimečných okolností na trhu.
4. Pokud nezávislý znalec vyhlásí výjimečné okolnosti na trhu, musí být společnost British Energy oprávněna po dobu […] stanovenou nezávislým znalcem čestně nabízet ceny, aby byla v přímém prodeji konkurenceschopná na trhu.
5. Období […] může být nezávislým znalcem prodlouženo na takovou dobu, po kterou jsou splněny podmínky výše uvedené kontroly c).
6. Na konci tohoto období se budou na společnost British Energy znovu vztahovat omezení cen podle článku 9.
7. Po skončení tohoto období musí společnost British Energy předat nezávislému znalci zprávu, ve které bude sumarizovat své obchodní aktivity během tohoto období. Tyto informace musí nezávislý znalec vyhodnotit ve své roční zprávě.
8. Po skončení smluvních vztahů, během kterých vznikly výjimečné okolnosti na trhu, musí nezávislý znalec zveřejnit skutečnost, že takové okolnosti vyhlásil a jak dlouho tyto okolnosti trvaly.
Článek 11
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
V Bruselu dne 22. září 2004.