KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1069/2007
af 17. september 2007
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af polyvinylalkohol (PVA) med oprindelse i Folkerepublikken Kina
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (grundforordningen), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
I henhold til grundforordningens artikel 5 offentliggjorde Kommissionen den 19. december 2006 en meddelelse (indledningsmeddelelsen) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af polyvinylalkohol (PVA) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina) og Taiwan (de berørte lande).
(2)
Proceduren blev indledt, efter at Kuraray Specialties Europe GmbH (klageren), siden januar 2007 benævnt Kuraray Europe GmbH, som repræsenterer et større antal producenter og tegner sig for over 25 % af den samlede EF-produktion af polyvinylalkohol, den 6. november 2006 havde indgivet en klage. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumpingimport af PVA med oprindelse i de berørte lande, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
1.2. Parter berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt den klagende producent og andre kendte EF-producenter, eksporterende producenter i de berørte lande, importører/forhandlere og brugere, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanter for de pågældende eksporterende lande om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
For at give de kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. En eksporterende producent i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at den pågældende ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.
(5)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og importører til Fællesskabet, blev stikprøver for disse parters vedkommende nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens og skadens omfang jf. grundforordningens artikel 17.
(6)
For så vidt angår de eksporterende producenter i Kina, blev det imidlertid efterfølgende besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver, da kun tre eksporterende producenter deltog i samarbejdet.
(7)
For så vidt angår importørerne af PVA, anmodede Kommissionen alle kendte importører om at afgive oplysninger om import og salg af den pågældende vare. På grundlag af oplysninger fra 14 samarbejdende importører udvalgte Kommissionen fem importører (to i Tyskland, en i Italien, en i Nederlandene og en i USA) til stikprøven. Disse importører tegnede sig for den største repræsentative salgsmængde for samarbejdende importører i Fællesskabet (omkring 80 %), som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed.
(8)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der indkom besvarede spørgeskemaer fra to EF-producenter, tre eksporterende producenter i Kina, en eksporterende producent i Taiwan, de fem importører i stikprøven og syv brugere i Fællesskabet.
(9)
For så vidt angår spørgeskemaerne fra brugerne, var to af dem ikke fuldt besvarede og blev derfor ikke taget i betragtning. Desuden fremsatte en række brugere bemærkninger uden at besvare spørgeskemaet.
(10)
En af importørerne i stikprøven aflyste to gange meget sent et aftalt kontrolbesøg. Som følge heraf kunne oplysningerne fra denne virksomhed ikke kontrolleres og måtte midlertidigt lades ude af betragtning.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en markedsøkonomisk/individuel behandling i Kinas tilfælde og en foreløbig fastlæggelse af dumpingen, den opståede skade og de berørte fællesskabsinteresser for begge berørte landes vedkommende. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EF-producenter:
-
Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Tyskland
-
Celanese Chemical Ibérica S.L., Tarragona, Spanien
b)
Eksporterende producent i Taiwan:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, Taipei
c)
Eksporterende producent i Kina:
-
Shanxi Sanwei Group Co. Ltd, Hongdong
d)
Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederlandene
-
Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hamburg, Tyskland
-
Omya Peralta GmbH, Hamburg, Tyskland
e)
Brugere i Fællesskabet:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederlandene
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Tyskland.
(12)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, der ikke anmodede om markedsøkonomisk behandling, eller som eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende producent med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra det i indledningsmeddelelsen påtænkte referenceland, Japan:
-
Kuraray Japan, Tokyo.
1.3. Undersøgelsesperiode
(13)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2005 til 30. september 2006 (undersøgelsesperioden eller UP). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2003 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er visse polyvinylalkoholer (PVA) i form af homo-polymer harpiks med en viskositet (målt i 4 % opløsning) på mindst 3 mPa, men ikke over 61 mPa, og en hydrolysegrad på mindst 84,0 mol %, men ikke over 99,9 mol %, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan (den pågældende vare), som normalt tariferes under KN-kode ex 3905 30 00.
(15)
PVA fremstilles ved hydrolyse af polyvinylacetat, som fremstilles ved polymerisering af vinylacetatmonomer (sidstnævnte fremstilles hovedsagelig af ethylen og eddikesyre). PVA har mange anvendelsesmuligheder. I Fællesskabet bruges PVA navnlig til fremstilling af polyvinylbutyral (PVB) (25-29 % af forbruget), polymeriseringshjælpestoffer (21-25 %), overfladebelægning til papir (17-21 %), klæbestoffer (13-17 %) og til overfladebehandling af tekstiler (8-12 %).
(16)
En bruger i Fællesskabet hævdede, at en bestemt vare, som vedkommende indkøbte i Kina, ikke skulle betragtes som den pågældende vare, eftersom i) det ikke er en standard-PVA-model, og den har forskellige og meget specifikke kemiske og fysiske egenskaber, og ii) den har anvendelser, der er forskellige fra PVA-varers.
(17)
For så vidt angår det første argument, blev det fastslået, at denne model falder ind under varebeskrivelsen i betragtning 14 ovenfor, og at den har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber som de andre modeller, der falder ind under varedefinitionen. For så vidt angår det andet argument, blev denne særlige PVA-model anvendt til produktion af PVB, der ikke alene er den vigtigste anvendelse, jf. betragtning 15, men også det hurtigst voksende marked for PVA i Fællesskabet. Det ville være urealistisk at betegne et sådant marked som værende et ikke-standardmarked. Endvidere fremgik det, at gennemsnitspriserne for PVA til de forskellige anvendelser var på samme niveau. Ud fra ovenstående betragtninger konkluderedes det, at der ikke var nogen grund til ikke at lade denne model falde ind under varedefinitionen, og derfor blev påstanden afvist.
2.2. Samme vare
(18)
Undersøgelsen viste, at PVA, som fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen i Fællesskabet, PVA, der fremstilles og sælges på hjemmemarkederne i Taiwan og Kina, og PVA, som fremstilles i Kina og Taiwan og eksporteres til Fællesskabet, samt PVA, der fremstilles og sælges i Japan, i alt væsentligt har de samme grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål. De anses derfor for at være mage til den omhandlede vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Den normale værdi
(19)
Med henblik på at fastsætte den normale værdi blev det først fastslået, om hjemmemarkedssalget af samme vare til Taiwans eneste eksporterende producents uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet af den pågældende vare, jf. artikel 2, stk. 2, i grundforordningen.
(20)
For hver varetype, der solgtes af den eksporterende producent på hjemmemarkedet og fandtes at være direkte sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkelig repræsentativt, hvis den samlede salgsmængde på hjemmemarkedet af den pågældende varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.
(21)
Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. Dette blev gjort ved for hver eksporteret varetype at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder, der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden.
(22)
For de varetyper, hvor mere end 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi for hver varetype som det vejede gennemsnit af alle hjemmemarkedspriserne for den pågældende type.
(23)
I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af den pågældende type, forudsat at dette udgjorde 10 % eller derover af den samlede salgsmængde af den pågældende type.
(24)
I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en hvilken som helst varetype udgjorde mindre end 10 % af det samlede salg af den pågældende type, fandt Kommissionen, at denne bestemte type solgtes i utilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne udgøre et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.
(25)
Hvis hjemmemarkedspriserne for en bestemt varetype solgt af den eksporterende producent ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi, måtte den beregnes, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(26)
I forbindelse med beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, bygger salgs-, general- og administrationsomkostninger og fortjeneste på de faktiske beløb, som påløber hos den eksporterende producent, som undersøgelsen vedrører, i forbindelse med produktion og salg i normal handel af samme vare, jf. artikel 2, stk. 6.
3.1.2. Eksportpris
(27)
Den eneste eksporterende producent eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportpriserne blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales af disse uafhængige kunder for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.1.3. Sammenligning
(28)
Den normale værdi og eksportprisen for den eneste eksporterende producent blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, pakning, kreditter, omkostninger ved kundeservice (garantier og kautioner) og andre faktorer (bankgebyrer) i tilfælde, hvor det var nødvendigt og berettiget, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
3.1.4. Dumpingmargen
(29)
Sammenligningen af de normale værdier med eksportpriserne viste en dumpingmargen på - 2,30 % for den eneste eksporterende producent fra Taiwan, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. i undersøgelsesprioden.
(30)
I betragtning af, at den eneste samarbejdende virksomhed er den eneste eksporterende producent af den pågældende vare i Taiwan, og at den står for 100 % af eksporten fra Taiwan til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, konstateredes der ikke dumping for Taiwans vedkommende.
3.2. Folkerepublikken Kina (Kina)
3.2.1. Markedsøkonomisk behandling
(31)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1 til 6, for de producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor de eksporterende producenter godtgør, at fremstilling og salg af samme vare finder sted på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen omfattende statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.
-
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, og som anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Lovene om konkurs og ejerforhold skal give stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(32)
En kinesisk eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede rettidigt ansøgningsformularen herom for eksporterende producenter. Producenten fremstiller den pågældende vare, og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed er involveret i eksportsalg af den pågældende vare. Det er Kommissionens sædvanlige praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder samlet opfylder betingelserne for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling.
(33)
For den eksporterende producent og dennes handelsvirksomhed indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved et besøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling.
(34)
Undersøgelsen viste, at den kinesiske eksporterende producent ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, da denne ikke opfyldte det første kriterium i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.
(35)
Det konstateredes, at den eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed kontrolleredes af statsejede virksomheder, som var repræsenteret ved et afgørende flertal af bestyrelsesmedlemmerne i et omfang, som ikke stod i forhold til deres aktieposter. Desuden havde staten aktiemajoriteten i undersøgelsesperioden. Da de berørte virksomheder ikke var i stand til at fremlægge tilstrækkelig dokumentation til at fjerne tvivlen om betydelig statslig indgriben i ledelsesbeslutninger, blev det fastslået, at denne gruppe virksomheder var underlagt betydelig statskontrol og -indgriben. De berørte parter fik lejlighed til at kommentere ovennævnte resultater. De modtagne bemærkninger var ikke af en sådan art, at de kunne ændre ved ovennævnte konklusioner.
(36)
På grundlag af ovenstående har den kinesiske eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed ikke godtgjort, at de opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen, og de kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
3.2.2. Individuel behandling
(37)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(38)
For så vidt angår Kina anmodede den eneste eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed, der ønskede markedsøkonomisk behandling, også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.
(39)
Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at den eksporterende producent og dennes handelsvirksomhed ikke kunne påvise, at de tilsammen opfyldte alle kriterierne for at opnå individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. Det blev nemlig fastslået, at den eksporterende producent og dennes handelsvirksomhed ikke kunne opfylde kriteriet i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra c), om, at størstedelen af aktierne tilhører private, og at statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende managementstillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben, af de i betragtning 35 ovenfor anførte grunde.
3.2.3. Referenceland
(40)
I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller den beregnede værdi i et referenceland.
(41)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Japan som egnet referenceland til at fastsætte den normale værdi for Kina, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. En række af de interesserede parter modsatte sig dette forslag og foreslog i stedet at bruge Indien eller Taiwan.
(42)
Der var ingen betydelig fremstilling af samme vare i Indien. Taiwan var genstand for undersøgelsen, og derfor kunne oplysninger i det land være fordrejet på grund af dumping. Så parterne blev orienteret om, at Japan var blevet udvalgt som referenceland, fordi det ikke var genstand for undersøgelsen, der var repræsentativ produktion af samme vare, og konkurrencebetingelserne forekom at være hensigtsmæssige.
(43)
Kommissionen anmodede om samarbejde fra fire kendte producenter i Japan og sendte dem i den forbindelse et spørgeskema. To af de fire japanske producenter besvarede spørgeskemaet. Den ene af dem besvarede dog ikke spørgeskemaet fuldt ud og accepterede ikke et kontrolbesøg. De oplysninger, som den eneste japanske producent, der samarbejdede fuldt ud, havde afgivet, blev kontrolleret på stedet.
(44)
Efter kontrolbesøget hos den eksporterende producent i Taiwan blev det imidlertid konstateret, at Taiwan ikke eksporterede varer til dumpingpriser i undersøgelsesperioden. Spørgsmålet om valg af referenceland blev derfor taget op til fornyet overvejelse.
(45)
I den forbindelse fremgik det, at produktionsmængden i Taiwan udgør over 100 % af den mængde, der eksporteres af den pågældende vare fra Kina til Fællesskabet. Endvidere kan markedet i Taiwan karakteriseres som åbent, eftersom importtoldniveauet er lavt (MFN-toldsats på 5 %). Undersøgelsen viste også, at der var et betydeligt hjemmemarkedssalg af samme vare i Taiwan, og at der var tilstrækkelig import til markedet i Taiwan. Derfor blev Taiwan anset for at være et konkurrencedygtigt marked og tilstrækkeligt repræsentativt med henblik på fastlæggelsen af den normale værdi for Kina.
(46)
Endvidere udgør importen af PVA til Taiwan omkring 15 % af det indenlandske forbrug sammenlignet med omkring 3 % for Japans vedkommende, hvilket viser, at det japanske marked er mindre hensigtsmæssigt end Taiwan, for så vidt angår konkurrence i forbindelse med import. I lyset af ovenstående blev det foreløbigt besluttet, at Taiwan skulle benyttes som referenceland, eftersom det udgør det mest egnede referenceland, jf. artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen.
3.2.4. Normal værdi
(47)
Efter valget af Taiwan som referenceland, jf. betragtning (46) ovenfor, og i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi, som var blevet fastsat for Taiwan i betragtning 19 til 26 ovenfor benyttet i dumpingberegningen for Kina.
3.2.5. Eksportpris
(48)
Eftersom de tre kinesiske samarbejdende eksporterende producenter tilsammen tegnede sig for næsten hele eksporten af den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, blev deres egne eksportoplysninger benyttet til at fastsætte eksportprisen. For at kontrollere troværdigheden af de afgivne oplysninger blev de imidlertid sammenlignet med Eurostats importoplysninger, og der viste sig at være rimelig overensstemmelse.
(49)
De tre samarbejdende eksporterende producenter i Kina solgte ved eksport til Fællesskabet enten direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet eller gennem deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder beliggende i det eksporterende land.
(50)
For alle eksportsalg blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.2.6. Sammenligning
(51)
Den normale værdi for den eneste producent i referencelandet Taiwan og eksportprisen for de tre samarbejdende kinesiske eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, pakning, kreditter og provisioner i tilfælde, hvor det var nødvendigt og berettiget, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
3.2.7. Dumpingmargen
(52)
Da ingen af de samarbejdende kinesiske eksporterende producenter blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, blev der fastsat en dumpingmargen for hele Kina ved anvendelse af det vejede gennemsnit af eksportpriser ab fabrik for de tre samarbejdende eksporterende producenter.
(53)
Sammenligningen af den vejede gennemsnitlige kinesiske eksportpris og den vejede gennemsnitlige normalværdi for referencelandet viste en dumpingmargen på 10,06 %.
4. SKADE
4.1. EF-produktionen og EF-erhvervsgrenen
(54)
Inden for Fællesskabet fremstilles samme vare med henblik på salg af tre virksomheder: Kuraray Europe GmbH (KEG) i Tyskland, Celanese Ibérica Chemicals (Celanese) i Spanien og en tredje producent, som fremstiller meget begrænsede mængder, men som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. KEG og Celanese samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen.
(55)
Ud over ovennævnte produktion er der tre producenter i Fællesskabet, som fremstiller samme vare udelukkende til bunden anvendelse. To af disse virksomheder samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen som brugere, da de også købte betydelige mængder af den pågældende vare til fremstilling af deres yderligt forarbejdede varer.
(56)
Da de to i betragtning 54 ovenfor nævnte samarbejdende producenter tegnede sig for 80 % af den samlede fællesskabsproduktion (til eget forbrug og til salg) i undersøgelsesperioden, anses de for at tegne sig for en betydelig del af den samlede fællesskabsproduktion af samme vare. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet (EF-erhvervsgrenen), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(57)
I betragtning af at EF-erhvervsgrenen kun består af to producenter, måtte oplysninger vedrørende EF-erhvervsgrenen indekseres af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen.
(58)
For at afgøre, om EF-erhvervsgrenen led skade, og bestemme forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenens situation blev det undersøgt, hvorvidt og i hvilket omfang der i analysen var taget hensyn til den efterfølgende anvendelse af EF-erhvervsgrenens produktion af samme vare.
(59)
PVA anvendes som et mellemmateriale i en vifte af andre produkter. I Fællesskabet anvendes det ofte i fremstillingen af polyvinylbutyral (PVB), som klæbestof, overfladebelægning til papir, polymeriseringshjælpestoffer og til overfladebehandling af tekstiler. Det konstateredes i løbet af undersøgelsen, at en af fællesskabsproducenterne, der solgte størstedelen af sin egenproduktion af PVA på det åbne marked, også anvendte en betydelig del af sin PVA-produktion til videreforarbejdning inden for den samme virksomhed. Dette kaldes bunden anvendelse. Som det fremgik af betragtning 55 ovenfor, var der tre andre virksomheder i Fællesskabet, som fremstillede PVA udelukkende til bunden anvendelse, og oven i denne produktion til bunden anvendelse købte mindst to af dem også betydelige mængder af PVA på markedet som brugere til videreforarbejdning.
(60)
Det konstateredes, at de mængder, de pågældende virksomheder i Fællesskabet havde bundne anvendelser for, i princippet kunne erstattes af indkøbt PVA, f.eks. hvis markedsforhold og/eller finansielle betragtninger udløste et sådant skift. De blev derfor inddraget i fællesskabsmarkedsanalysen.
4.2. EF-forbrug
(61)
EF-forbruget blev fastsat på grundlag af det frie markedssalg af EF-erhvervsgrenens egenproduktion på EF-markedet, EF-erhvervsgrenens bundne anvendelse, produktionsmængder hos de øvrige (mindre) EF-producenter hidrørende fra den mest anvendte database inden for denne særlige erhvervsgren, den bundne anvendelse hos de to i betragtning 55 ovenfor nævnte brugere, den eneste taiwanesiske producents kontrollerede importmængde og oplysninger om EF-importmængder vedrørende alle andre lande fra Eurostat.
(62)
For så vidt angår oplysninger om EF-importmængder fra Eurostat, jf. betragtning 14, tariferes den pågældende vare på indeværende tidspunkt under KN-kode ex 3905 30 00. Eurostats oplysninger vedrørende denne ex-KN-kode indeholder også visse nichevarer, der ikke er omfattet af varedækningen. Da det ikke var muligt at udskille oplysningerne om den pågældende vare fra den bredere varekategori, blev de derfor tilpasset på grundlag af oplysninger om import af disse nichevarer i klagen.
(63)
Endvidere bør man i forbindelse med Eurostats oplysninger bemærke, at en del af importen af den pågældende vare var opført under »secret extra«, og derfor var der ingen tilgængelige oplysninger om oprindelse i den offentlige database. Oplysninger om oprindelseslandene til den således angivne import har man fået fra relevante toldmyndigheder, og de er derfor blevet medtaget i alle relevante tabeller og analyser.
(64)
På grundlag af ovenstående fremgik det, at forbruget af PVA er vokset betydeligt i den betragtede periode, og navnlig mellem 2004 og 2005. I den betragtede periode voksede forbruget med 14 %, hvilket især skyldtes en hurtigt voksende efterspørgsel efter PVA som råmateriale til produktion af polyvinylbutyral (PVB), som anvendes til fremstilling af PVB-folie og -ark. PVB-folie anvendes som mellemlæg i fremstillingen af lamineret sikkerhedsglas og i bil- og bygningsindustrien, som er stærkt voksende markeder i Fællesskabet.
2003
2004
2005
UP
Forbrug i ton
142 894
148 807
163 851
163 096
Indeks (2003 = 100)
100
104
115
114
4.3. Import fra de pågældende lande
(65)
Eftersom dumpingmargenen for Taiwan ligger under bagatelgrænsen, bør import fra dette land midlertidigt holdes uden for skadesvurderingen.
a) Importens omfang og markedsandel
(66)
Den importerede mængde af den pågældende vare faldt med 39 procentpoint mellem 2003 og 2004, derefter voksede den med 29 procentpoint i 2005 for igen at falde lidt, så resultatet er et fald på 11 % i undersøgelsesperioden sammenlignet med 2003.
Import
2003
2004
2005
UP
Fra Kina i ton
24 067
14 710
21 561
21 513
Indeks (2003 = 100)
100
61
90
89
(67)
Markedsandelen for importen fra Kina faldt også først brat og voksede siden. I 2005 og i undersøgelsesperioden tegnede importen fra Kina sig for 13 % af det samlede fællesskabsmarked.
Kinas markedsandel
2003
2004
2005
UP
Fællesskabsmarkedet
17 %
10 %
13 %
13 %
Indeks (2003 = 100)
100
59
78
78
b) Priser
(68)
Mellem 2003 og undersøgelsesperioden faldt gennemsnitsprisen for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina med 2 procentpoint.
Enhedspriser
2003
2004
2005
UP
Kina (EUR/ton)
1 150
1 115
1 164
1 132
Indeks (2003 = 100)
100
97
101
98
c) Prisunderbud
(69)
Med henblik på at fastsætte prisunderbuddet undersøgte Kommissionen prisoplysningerne for undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens relevante salgspriser var nettopriser efter fradrag for rabatter og afslag. Disse priser justeredes om nødvendigt til ab fabrik, dvs. med fradrag af fragtomkostninger i Fællesskabet. Kinas importpriser var også nettopriser med fradrag for rabatter og afslag, og de blev om nødvendigt justeret til cif-priser, Fællesskabets grænse, med en passende justering for told (6,5 %) og importørens omkostninger efter import til Fællesskabet.
(70)
EF-erhvervsgrenens salgspriser og Kinas importpriser blev sammenlignet i samme handelsled, nemlig salg til uafhængige kunder på Fællesskabets marked. Da man var af den opfattelse, at sammenligningen pr. model skulle være meningsfyldt og rimelig, og at man derfor ikke burde tillade sammenligning mellem en standardmodel og en specialmodel, der falder ind under varedefinitionen, fandt man det hensigtsmæssigt at udelade et begrænset antal modeller fra sammenligningen. Disse modeller udgjorde 35 % af importen fra Kina, men kun en meget lille del af EF-erhvervsgrenens salg på Fællesskabets marked.
(71)
I undersøgelsesperioden lå den således beregnede vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargen, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens salgspriser, på 3,3 % for Kina.
4.4. EF-erhvervsgrenens situation
(72)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i den pågældende periode. De fleste indikatorer er af fortrolighedshensyn angivet i indeks- eller intervalform, fordi analysen kun vedrører to virksomheder.
a) Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2003
2004
2005
UP
Produktion i ton (intervaller)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Produktion (indeks)
100
103
119
126
Produktionskapacitet i ton
(intervaller)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Produktionskapacitet (indeks)
100
107
129
133
Kapacitetsudnyttelse (indeks)
100
97
92
94
(73)
EF-erhvervsgrenens produktion voksede med 26 % i den betragtede periode. Den betydeligt øgede produktionskapacitet, især i 2005, blev udløst af den voksende efterspørgsel på Fællesskabets marked.
(74)
Mellem 2003 og undersøgelsesperioden skabte EF-erhvervsgrenen yderligere produktionskapacitet. I den samme periode faldt kapacitetsudnyttelsen med 6 %.
b) Salgsmængde og markedsandele i Fællesskabet
(75)
Nedenstående tabel viser EF-erhvervsgrenens resultater i forhold til salget til uafhængige kunder i Fællesskabet.
EF-erhvervsgrenen
2003
2004
2005
UP
Salgsmængder (indeks)
100
110
112
122
Markedsandel (indeks)
100
104
97
104
(76)
EF-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder i Fællesskabet voksede med 22 % fra 2003 til undersøgelsesperioden. Dette skal ses i lyset af et voksende forbrug i Fællesskabet.
(77)
EF-erhvervsgrenens markedsandel voksede i 2004, faldt drastisk i 2005, og i undersøgelsesperioden var den 4 % højere end i 2003.
c) Priser i Fællesskabet
(78)
Hovedråmaterialet til fremstilling af PVA er vinylacetatmonomer (VAM). VAM er en råvare, og priserne på VAM fastsættes derfor ud fra balancen på markedet mellem udbud og efterspørgsel. Endvidere er markedsprisen på VAM i høj grad påvirket af udviklingen i olie- og gaspriserne, eftersom de væsentligste input i fremstillingen af VAM er eddikesyre (hvis fremstilling er naturgasintensiv) og ethylen (der fremstilles ved destillation af carbonhydrider). Desuden er energi også en større omkostning i fremstillingen af PVA på basis af VAM. Energiomkostningernes samlede vægt i fremstillingen af PVA er derfor på 50-60 %, hvorfor en væsentlig ændring i olie- og gaspriserne under normale omstændigheder kan forventes at have en direkte indvirkning på PVA-salgspriserne.
(79)
Det konstateredes, at verdensmarkedspriserne på disse råmaterialer steg væsentligt mellem 2003 og undersøgelsesperioden. I løbet af denne periode voksede VAM-priserne med 20-30 %, og stigningen i energipriserne var endnu større. Denne drastiske udvikling i de vigtigste råmaterialeomkostninger afspejlede sig imidlertid ikke i højere salgspriser i EF-erhvervsgrenen: EF-erhvervsgrenens salgspriser faldt i samme periode med 5 %, og 2004 var et særlig dårligt år (- 7 %). EF-erhvervsgrenen overførte altså ikke de stigende omkostninger til sine kunder, men var nødt til at sænke sine priser for ikke at miste kunder.
2003
2004
2005
UP
Enhedspriser i EUR (intervaller)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Enhedspriser (indeks)
100
93
95
95
d) Lagerbeholdninger
(80)
Nedenstående tal viser lagerbeholdningernes størrelse ved udgangen af hver periode.
2003
2004
2005
UP
Lagerbeholdninger i ton
(intervaller)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Lagerbeholdninger (indeks)
100
87
96
87
(81)
Lagerbeholdningerne var overordnet set relativt stabile. De faldt med 13 % mellem 2003 og 2004, voksede derefter med 9 procentpoint indtil udgangen af 2005 og faldt derefter med 9 procentpoint igen.
e) Investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital
2003
2004
2005
UP
Investeringer (indeks)
100
369
177
62
(82)
Investeringerne toppede i 2004 og 2005, da produktionskapaciteten i EF-erhvervsgrenen voksede som følge af den voksende efterspørgsel på markedet. I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at investeringerne i bygninger, fabrikker og maskineri i 2003 og i undersøgelsesperioden hovedsagelig havde til formål at opretholde produktionskapaciteten.
(83)
Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens økonomiske resultater blev forringet, men det fremgik ikke, at dens evne til at rejse kapital blev påvirket i alvorlig grad i den betragtede periode.
f) Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet
(84)
I betragtning af den vigtigste EF-producents meget høje og forvridende ekstraordinære omkostninger i den betragtede periode fandtes det ikke hensigtsmæssigt at fastsætte rentabiliteten på grundlag af nettofortjenesten før skat. Disse ekstraordinære omkostninger hang sammen med ejerskifte hos den vigtigste EF-producent i 2001. Derfor blev EF-erhvervsgrenens rentabilitet beregnet som driftsoverskuddet ved salg af samme vare til uafhængige kunder udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
2003
2004
2005
UP
EF-salgets rentabilitet (interval)
7 %-17 %
3 %-13 %
2 %-12 %
(- 5 %)-(+ 5 %)
EF-salgets rentabilitet (indeks)
100
38
29
8
Afkast af de samlede investeringer
(interval)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Afkast af de samlede investeringer
(indeks)
100
17
12
4
Likviditet (indeks)
100
55
26
-7
(85)
Faldet i salgspriserne mellem 2003 og undersøgelsesperioden havde en betydelig indvirkning på EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Rentabiliteten faldt med over 10 procentpoint i den betragtede periode. Afkastet af de samlede investeringer blev beregnet som driftsoverskuddet ved salg af samme vare udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af de anlægsaktiver, der er afsat til samme vare. Denne indikator udviste en tendens, der lignede rentabilitetens, og den faldt drastisk i løbet af den betragtede periode. For EF-erhvervsgrenens likviditet konstateredes en lignende negativ tendens, idet EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i høj grad forværredes generelt i undersøgelsesperioden.
g) Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2003
2004
2005
UP
Antal ansatte (indeks)
100
100
97
96
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (indeks)
100
105
97
95
Produktivitet (indeks)
100
103
123
132
(86)
Som følge af de alvorlige bestræbelser på at nedbringe omkostningerne er antallet af ansatte i EF-erhvervsgrenen faldet med 4 % siden 2004. Fra 2003 til undersøgelsesperioden formåede EF-erhvervsgrenen at øge produktiviteten pr. ansat med 32 %. I samme periode faldt de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat med 5 %. Det kan derfor konkluderes, at EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode gjorde meget betydelige fremskridt med hensyn til omkostningseffektivitet.
h) Dumpingmargenens størrelse
(87)
I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.
i) Genrejsning fra tidligere dumping
(88)
Da der ikke foreligger nogen oplysninger om dumping forud for den situation, der er vurderet i den aktuelle procedure, anses dette spørgsmål for irrelevant.
j) Vækst
(89)
Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode øgede sin markedsandel i Fællesskabet med 1-2 %.
4.5. Konklusion om skade
(90)
Mellem 2003 og undersøgelsesperioden udviklede en række skadesindikatorer sig i positiv retning: EF-erhvervsgrenen formåede at øge sit salg og sin markedsandel, og den investerede betydeligt i yderligere produktionskapacitet.
(91)
Dens finansielle indikatorer udviklede sig imidlertid dramatisk: den fornuftige fortjenstmargen, den havde opnået i 2003, faldt drastisk og støt fra 2004 til undersøgelsesperiodens udløb. Situationen vedrørende afkast af investeringer og likviditet udviklede sig eksponentielt negativt. Grunden til denne udvikling er, at den bratte stigning i priserne på råmaterialer ikke kunne afspejles i salgspriserne på samme vare. I betragtning af prisstigningen på råmaterialer ville man i en almindelig markedssituation have forventet en stigning i salgspriserne på PVA på 10-20 %, hvorimod salgspriserne på samme vare fremstillet af EF-erhvervsgrenen faldt med 5 % til skade for rentabiliteten. Ikke desto mindre lå priserne på importerede varer fra Kina som et vejet gennemsnit 3,3 % under EF-erhvervsgrenens.
(92)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledning
(93)
I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina har påført EF-erhvervsgrenen en sådan skade, at den må betragtes som væsentlig. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Virkningerne af dumpingimporten
(94)
Importen fra Kina var betydelig i den betragtede periode og havde konstant en markedsandel på 10 % eller mere. I samme tidsrum faldt gennemsnitspriserne for alle eksporterende producenter i Kina med 2 %, og de lå 3,3 % under EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen følte sig forpligtet til at sænke sine salgspriser med 5 % i den betragtede periode for at sikre sin tilstedeværelse på hjemmemarkedet og på grund af de meget lave markedspriser på importerede varer fra Kina.
(95)
Som følge af denne illoyale prispolitik i forbindelse med dumpingimporten fra Kina blev EF-erhvervsgrenens priser trykket og kunne ikke dække den væsentlige stigning i omkostningerne til råmaterialer. Det blev bekræftet af EF-erhvervsgrenens betydeligt forringede rentabilitet.
(96)
Ovenstående viser, at de billige importvarer fra Kina, som sælges til priser, der ligger langt under EF-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for forværringen af den situation, EF-erhvervsgrenen befinder sig i, og som afspejles i den markant forringede rentabilitet og de stærkt forværrede øvrige finansielle indikatorer.
5.3. Virkningerne af andre faktorer
a) Import med oprindelse i andre tredjelande end Kina
(97)
Ifølge Eurostat og de oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, er de vigtigste tredjelande, hvorfra der importeres PVA, USA, Japan og Taiwan.
Import med oprindelse i andre tredjelande (mængder)
Import (ton)
2003
2004
2005
UP
USA
11 313
21 207
22 919
22 638
Indeks (2003 = 100)
100
187
203
200
Japan
13 682
11 753
12 694
14 151
Indeks (2003 = 100)
100
86
93
103
Taiwan (intervaller)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Indeks (2003 = 100)
100
118
88
83
Import med oprindelse i andre tredjelande (gennemsnitspris)
Gennemsnitspriser (EUR)
2003
2004
2005
UP
USA
1 334
1 282
1 298
1 358
Indeks (2003 = 100)
100
96
97
102
Japan
1 916
1 532
1 846
1 934
Indeks (2003 = 100)
100
80
96
101
Taiwan
1 212
1 207
1 308
1 302
Indeks (2003 = 100)
100
100
108
108
Markedsandele
Markedsandel (%)
2003
2004
2005
UP
USA
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Japan
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Taiwan (indeks)
100
113
77
73
(98)
Importen fra USA voksede støt fra 2003 og var i løbet af undersøgelsesperioden nået op på over 22 000 ton, så den tegnede sig for næsten 14 % af det samlede fællesskabsmarked (til eget forbrug og til salg). Undersøgelsen viste, at størstedelen af dette salg var salg mellem forretningsmæssigt forbundne parter, og at gennemsnitsenhedspriserne på salget i den betragtede periode lå mellem 15 og 20 % over de gennemsnitlige cif-priser på importerede varer fra Kina. Endvidere konstateredes det, at varerne blev videresolgt til uafhængige kunder til priser, der lå 10-20 % højere end førnævnte importpriser. Eftersom markedspriserne på PVA med oprindelse i USA konsekvent lå på samme niveau som salgspriserne på PVA fremstillet af EF-erhvervsgrenen, spillede de ingen rolle i forbindelse med det prisdyk, man kunne observere i løbet af den betragtede periode. Derfor konkluderes det, at importen ikke har haft væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.
(99)
I løbet af den betragtede periode fandt der også betydelig import sted fra Japan, som tegnede sig for næsten 9 % af fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden. Importen fra Japan dalede i 2004 for igen at vokse fra 2005, og den var 3 % højere i undersøgelsesperioden end i 2003. En analyse af salgspriserne på denne import viste, at gennemsnitsimportpriserne på denne import lå over de priser, som EF-erhvervsgrenen kunne opnå, og de har derfor ikke bidraget til den negative pristendens, som førte til den væsentlige forværring af EF-erhvervsgrenens situation.
(100)
Importen fra Taiwan hidrører kun fra en producent, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Man fandt disse tal mere pålidelige end Eurostats tal, eftersom KN-koderne dækker andre varer end den pågældende vare. Af fortrolighedshensyn opstilles de i indeks eller intervaller. Importen fra Taiwan faldt gradvis efter en kraftig vækst i 2004 og tegnede sig for 6-7 % af det samlede fællesskabsmarked i undersøgelsesperioden (omkring halvdelen af markedsandelen for import fra Kina). I den samme periode steg gennemsnitspriserne på denne import i modsætning til pristendensen for import fra Kina med 8 %. Prisforskellen mellem PVA fra Kina og PVA fra Taiwan voksede derfor til 12-18 % i løbet af undersøgelsesperioden. I lyset af disse resultater konkluderes det foreløbigt, at denne import ikke havde en væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.
(101)
Ud over import fra USA, Japan og Taiwan er der ingen betydelig import fra andre lande. På grundlag af resultaterne vedrørende denne import, jf. betragtning 97 til 100 kan det derfor foreløbigt konkluderes, at importen fra andre tredjelande end Kina ikke bidrog til den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.
b) Andre fællesskabsproducenters eventuelle fællesskabssalg
(102)
Bortset fra de to producenter, der udgør EF-erhvervsgrenen, jf. betragtning 54-55 ovenfor, findes der i Fællesskabet fire virksomheder til, som fremstiller den pågældende vare. Tre af dem, hvoraf to samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen som brugere, anvender hele deres egenproduktion af PVA i fremstillingen af yderligt forarbejdede varer. Den fjerde fremstiller kun meget begrænsede mængder. I lyset af ovenstående anses de andre fællesskabsproducenter ikke for at have spillet en rolle i prisdykket på markedet og den efterfølgende skade, som EF-erhvervsgrenen led.
c) Selvforskyldt skade som følge af manglende omkostningseffektivitet
(103)
En række berørte parter hævdede, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, hang sammen med, at det ikke var lykkedes EF-erhvervsgrenen at forblive omkostningseffektiv, og at den havde foretaget ufornuftige investeringer. I den forbindelse viste undersøgelsen, jf. betragtning 86, at EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode øgede sin produktivitet væsentligt grundet voksende produktion og faldende arbejdsstyrke. Det blev desuden slået fast, at de investeringer, der var forbundet med den øgede produktionskapacitet, jf. betragtning 73 ovenfor, ikke i væsentlig grad indvirkede på den drastiske negative tendens, man havde iagttaget i udviklingen af EF-erhvervsgrenens finansielle situation.
(104)
Den eneste faktor, der havde en betydelig negativ indvirkning på produktionsomkostningerne for samme vare i den betragtede periode, var derfor den bratte stigning i priserne på de vigtigste råmaterialer til fremstilling af samme vare, jf. betragtning 78-79. Undersøgelsen viste, at udviklingen i EF-erhvervsgrenens indkøbspriser på VAM og energi stod i et rimeligt forhold til udviklingen i priserne på disse råmaterialer på det globale marked, og at de derfor ikke kan skyldes den måde, EF-erhvervsgrenen erhvervede dem på. Dette argument afvises derfor.
d) Tidsforskydning i forbindelse med prisjustering
(105)
En vigtig bruger af PVA hævdede, at det ville være normalt i denne særlige sektor, at stigningen i VAM-indkøbspriser endnu ikke havde ført til en justering i opadgående retning af PVA-salgspriserne. Dette ville kunne forklares ved, at langfristede kontrakter er standard i sektoren, og at en betydelig tidsforskydning derfor ville være et normalt fænomen. I den forbindelse erkendes det, at visse af EF-erhvervsgrenens salg sker via langfristede aftaler, men at det ikke er almindeligt, at sådanne aftaler indeholder en fast pris for en periode på over et år. I forbindelse med disse aftaler genforhandles priserne derfor efter en vis periode, eller hvis råmaterialepriserne har ændret sig væsentligt. Dette argument afvises derfor.
5.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(106)
Det konkluderes, at ovennævnte analyse har vist, at import fra Kina i den betragtede periode forårsagede et betydeligt prisdyk på fællesskabsmarkedet i hele den periode. I undersøgelsesperioden lå priserne på import fra Kina væsentlig under EF-erhvervsgrenens priser.
(107)
Dette prisdyk førte til et betydeligt fald i EF-erhvervsgrenens salgspriser, som igen faldt sammen med et brat fald i EF-erhvervsgrenens rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet som følge af driftsaktiviteter.
(108)
På den anden side har undersøgelsen af andre faktorer, som kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade, vist, at ingen af disse faktorer kunne have haft en væsentlig negativ indflydelse.
(109)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra det pågældende land har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 6, i grundforordningen.
6. FÆLLESSKABETS INTERESSE
(110)
Kommissionen undersøgte, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette bestemte tilfælde. Med henblik herpå undersøgte Kommissionen i henhold til artikel 21 i grundforordningen, hvilke virkninger indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis ville få for alle berørte parter.
6.1. EF-erhvervsgrenens interesser
(111)
Som angivet i betragtning 56 består EF-erhvervsgrenen af to virksomheder med produktionsanlæg i Tyskland og Spanien, som beskæftiger 200-300 personer, der er direkte involveret i produktion, salg og administration af samme vare. Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket på fællesskabsmarkedet at ophøre og EF-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig op, hvilket vil bevirke, at EF-erhvervsgrenens finansielle situation forbedres.
(112)
Hvis der derimod ikke bliver truffet nogen antidumpingforanstaltninger, kan der forventes en negativ tendens i udviklingen af EF-erhvervsgrenens finansielle indikatorer, og ikke mindst rentabiliteten. EF-erhvervsgrenen vil så miste en betydelig markedsandel, da den ikke længere vil være i stand til at følge markedspriserne for varer importeret fra Kina. I værste fald ville EF-erhvervsgrenen blive tvunget til at forlade det frie marked og kun fortsætte fremstillingen af PVA til bunden anvendelse. I begge tilfælde bliver nedskæringer i produktion og investeringer, lukning af visse produktionsanlæg og nedlæggelse af arbejdspladser i Fællesskabet et sandsynligt resultat.
(113)
Det konkluderes, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at overvinde virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping.
6.2. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(114)
Som det fremgik af betragtning 8, indkom der besvarede spørgeskemaer fra de fem importører i stikprøven, og de tegnede sig for omkring 80 % af Fællesskabets import af den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Man blev nødt til at se bort fra oplysningerne fra den ene af importørerne i stikprøven, fordi den pågældende to gange annullerede et aftalt kontrolbesøg. Indholdet af tre af de udfyldte spørgeskemaer blev kontrolleret på stedet.
(115)
PVA’s andel i disse importørers aktiviteters samlede omsætning var meget lille. Gennemsnitligt 3-4 % af disse importørers aktiviteter kunne forbindes med import af PVA fra Kina. Importørerne har et meget bredere aktivitetsfelt, som også kan omfatte almindelig handel og distribution. En række importører køber ikke kun den af undersøgelsen omfattede vare i Kina, men også af andre kilder inden for og uden for Fællesskabet, herunder af EF-erhvervsgrenen. Den gennemsnitlige fortjenstmargen hos importørerne i stikprøven i deres handel med PVA er på omkring 5 %.
(116)
Importørerne i Fællesskabet går ikke ind for, at der indføres foranstaltninger. De samarbejdende importører fremførte det argument, at indførelse af foranstaltninger alvorligt ville skade deres aktiviteter, da de ikke ville kunne vælte prisstigningen over på brugerne. I den forbindelse vil indførelsen af antidumpingtold på import fra Kina, jf. betragtning 111 ovenfor, højst sandsynligt føre til en justering af markedspriserne i en let opadgående retning. Derfor kan importører, som køber den pågældende vare i Kina, forventes at kunne vælte disse toldomkostninger over på den endelige kunde. Det betydelige prisunderbud, som stadig konstateres efter justering af cif-priser, Fællesskabets grænse, for omkostninger efter import, antyder også, at der er mulighed for en prisstigning. I betragtning af hvor lidt salget af denne vare betyder i importørernes aktiviteter og deres fortjenstmargen både samlet set og alene ud fra deres salg af PVA, forventes den foreløbigt fastsatte told under alle omstændigheder ikke i væsentlig grad at påvirke disse erhvervsdrivendes finansielle situation.
(117)
Selv om importørerne/distributørerne ikke går ind for foranstaltninger, kan det på baggrund af de foreliggende oplysninger konkluderes, at de fordele, de kan opnå ved, at der ikke indføres foranstaltninger, opvejes af EF-erhvervsgrenens interesse i, at virkningen af Kinas illoyale og skadelige handelspraksis neutraliseres.
6.3. Brugernes interesser
(118)
Syv brugere udfyldte et spørgeskema. To af disse virksomheder besvarede spørgeskemaet ufuldstændigt, og de kunne derfor ikke medtages i undersøgelsen. De resterende fem virksomheder brugte PVA til en række formål: til fremstilling af klæbestoffer, til fremstilling af industripulver, til fremstilling af PVB, til overfladebehandling og afsluttende behandling af tekstiler og fremstilling af harpiks.
(119)
For så vidt angår oplysninger om indkøb i deres besvarelser af spørgeskemaerne, udgjorde de fem samarbejdende brugeres indkøb i undersøgelsesperioden omkring 19 % af det samlede fællesskabsforbrug af PVA, og deres import fra Kina udgjorde omkring 22 % af den samlede import fra Kina. Det er vigtigt at bemærke, at import fra Kina samlet set udgør den mindste del af deres indkøb, nemlig 15 %. Dette billede er imidlertid temmelig sammensat: en af de samarbejdende brugere havde slet ingen import fra Kina i undersøgelsesperioden, mens en anden samarbejdende bruger udelukkende indkøbte sit PVA i Kina.
(120)
De samarbejdende brugere har fremsat en række argumenter imod indførelsen af told.
(121)
To virksomheder anvendte PVA til fremstilling af klæbestoffer. Det blev fastslået, at PVA til fremstilling af sådanne klæbestoffer udgjorde en stor omkostning, som afhængigt af blandingens sammensætning kunne tegne sig for op til 80 % af produktionsomkostningerne. Virksomhederne hævdede, at i betragtning af hvor stor en del af produktionsomkostningerne PVA udgjorde og fortjenstmargenerne på salget af klæbestoffer, kunne en antidumpingtold føre til konkurs eller tvinge dem til at placere fremstillingen uden for Fællesskabet. Disse virksomheder udtrykte meget stærk tvivl om, hvorvidt deres kunder ville være villige til at betale en eventuel prisforhøjelse som følge af tolden. I den forbindelse erkendes det, at fortjenstmargenerne i denne særlige sektor er beskedne, men det bør også bemærkes, at de foreslåede foranstaltninger har en direkte indvirkning på priserne på indkøb af PVA udelukkende med oprindelse i Kina, som er én forsyningskilde, og disse priser lå langt under EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Derfor er indvirkningen af tolden på disse virksomheders produktionsomkostninger i forbindelse med fremstilling af klæbestoffer ikke ubetydelig, men også i betragtning af det foreslåede toldniveau synes der ikke at være nogen grund til, at deres kunder ikke skulle være villige til at påtage sig i det mindste en pæn del af omkostningsforøgelsen.
(122)
To andre virksomheder anvendte PVA til fremstilling af PVB. Også i forbindelse med fremstilling af PVB er PVA et vigtigt omkostningselement. En af disse virksomheder, som efterfølgende ville benytte PVB til fremstilling af PVB-folie, fremførte, at eventuelle foranstaltninger kunne bevirke, at virksomheden flyttede sin produktion af PVB uden for Fællesskabet. Denne virksomhed gjorde også opmærksom på, at i betragtning af den tid, det ville tage at få anerkendt PVA til denne anvendelse, var det kompliceret og byrdefuldt for dem at skifte leverandør. Den anden PVB-producent, der samarbejdede som bruger, og som ikke alene anvendte PVA til fremstilling af PVB, men især til fremstilling af industripulver, påpegede også, at det er en vanskelig og langsommelig proces at skifte leverandør, og udtrykte endvidere bekymring over, at foranstaltningerne kunne føre til øgede omkostninger.
(123)
Det erkendes, at øgede købsomkostninger på PVA afspejles i en højere produktionsomkostning på PVB. Samtidig vil disse foranstaltninger ikke have nogen direkte indvirkning på 87 % af den PVA, der forbruges i Fællesskabet, da importen fra Kina kun tegner sig for 13 % af Fællesskabets marked. Endvidere er den foreslåede toldsats beskeden. I lyset af ovenstående og i betragtning af de gode markedsvilkår for PVB betragtes virkningen af en sådan told som acceptabel.
(124)
For så vidt angår kvalifikationsproceduren, erkendes det, at PVA’s egenskaber i forbindelse med bestemte anvendelser virkelig kan være meget krævende og skræddersyede, hvilket fører til en længere kvalifikationsproces, som omfatter grundig testning. Man bør imidlertid minde om, at antidumpingforanstaltninger ikke har til formål at nægte visse leverandører adgang til Fællesskabets marked. Hensigten med de foreslåede foranstaltninger er kun at genskabe redelige handelsvilkår og rette op på en forvredet markedssituation. Derfor og i endnu højere grad i betragtning af niveauet for den foreslåede toldsats er der ingen grund til, at visse brugere skulle blive tvunget til at skifte leverandør, når foranstaltningerne indføres.
(125)
En samarbejdende bruger, en producent af polyester/bomuld og bomuldsstoffer, som anvendte PVA til overfladebehandling og afsluttende behandling af ublegede og ufarvede stoffer, anførte, at foranstaltningerne kunne tvinge virksomheden til at flytte sine spinnings- og vævningsaktiviteter uden for Fællesskabet. I den forbindelse blev det fastslået, at PVA’s omkostningsandel i denne virksomheds varers produktionsomkostninger var temmelig begrænset, nemlig mellem 0,2 og 0,8 %. I lyset af den foreslåede toldsats anses virkningen af en sådan told ikke for væsentlig.
(126)
Endelig anførte klageren, KEG, at manglende indførelse af foranstaltninger ville være i strid med brugernes interesser, da KEG's dårlige finansielle resultater i forbindelse med PVA-aktiviteterne ville kunne få virksomheden til at forlade handelsmarkedet og satse på videreforarbejdning. Virksomheden anførte, at hvis det skete, ville brugervirksomheder komme til at mangle leverancer, da KEG er en stor og pålidelig leverandør. Selvom dette argument ikke udtrykkeligt støttes af de pågældende brugere, bekræftes det, at tre af de fem brugere faktisk køber betydelige mængder PVA hos KEG, og at denne virksomhed må betragtes som den vigtigste leverandør på Fællesskabets marked. Hvis KEG derfor af en eller anden grund skulle forlade markedet, kan det ikke udelukkes, at brugerindustrien ville få alvorlige forsyningsproblemer.
6.4. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesse
(127)
Virkningerne af, at der indføres foranstaltninger, kan forventes at blive, at EF-erhvervsgrenen bliver i stand til at forbedre sin fortjeneste. Derimod er der i betragtning af EF-erhvervsgrenens dårlige finansielle situation en reel risiko for, at den vil lukke produktionsanlæg og afskedige ansatte, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Brugerne i Fællesskabet i almindelighed ville også nyde godt af, at der indføres foranstaltninger, da leveringen af tilstrækkelige mængder af PVA således ikke vil blive bragt i fare, og den samlede stigning i indkøbsprisen på PVA vil blive moderat. I lyset af ovenstående har Kommissionen foreløbig konkluderet, at der ikke er nogen tvingende grunde, som taler imod indførelsen af foranstaltninger i det foreliggende tilfælde som følge af Fællesskabets interesse.
7. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(128)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EF's interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger i forbindelse med import af den pågældende vare med oprindelse i Kina for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EF-erhvervsgrenen.
(129)
For så vidt angår import af den pågældende vare med oprindelse i Taiwan, konstateredes der ikke dumping, jf. betragtning 30 ovenfor. Derfor burde der ikke indføres nogen midlertidige foranstaltninger. I betragtning af tidspunktet for denne bestemmelse fandt man det nødvendigt at give interesserede parter en måned til at fremsætte bemærkninger til disse foreløbige konklusioner med henblik på muligvis at fastsætte proceduren for så vidt angår import af den pågældende vare med oprindelse i Taiwan derefter.
7.1. Skadestærskel
(130)
De midlertidige foranstaltninger i forbindelse med import med oprindelse i Kina bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe de skadelige virkninger, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige den konstaterede dumpingmargin. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(131)
Kommissionen er af den opfattelse, at der i 2003 fandtes en normal konkurrencesituation på Fællesskabets marked, hvor EF-erhvervsgrenen - i en situation uden skadevoldende dumping - havde en normal fortjeneste inden for intervallet, jf. betragtning 84 ovenfor. På grundlag af de foreliggende oplysninger blev det derfor foreløbigt konstateret, at en fortjenstmargen svarende til det niveau kunne anses for et passende niveau, som EF-erhvervsgrenen kunne forventes at opnå i en situation uden skadevoldende dumping.
(132)
Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning i samme handelsled mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der blev fastlagt i forbindelse med prisunderbudsberegningerne, og den ikke-skadevoldende pris på varer, der sælges af EF-erhvervsgrenen på EF-markedet. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at justere salgspriserne for hver EF-producent til nulpunktsrentabilitet og dertil lægge den ovennævnte fortjenstmargen. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, udtryktes derefter i procent af den samlede cif-importværdi. I betragtning af, at ingen af de samarbejdende kinesiske producenter blev indrømmet hverken markedsøkonomisk eller individuel behandling, og af det høje samarbejdsniveau, blev den midlertidige enkelte landsdækkende skadesafhjælpningsmargen beregnet som et vejet gennemsnit af de skadesmargener, der var fastsat for alle de tre samarbejdende kinesiske eksporterende producenter.
(133)
Skadesmargenen for Kina var derfor betydeligt større end de konstaterede dumpingmargener.
7.2. Midlertidige foranstaltninger
(134)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af det pågældende produkt med oprindelse i Kina svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadesmargen i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(135)
På grundlag af ovenstående er den foreslåede toldsats for den pågældende vare med oprindelse i Kina 10,0 %.
7.3. Afsluttende bestemmelse
(136)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på visse polyvinylalkoholer i form af homo-polymer harpiks med en viskositet (målt i 4 % opløsning) på mindst 3 mPa, men ikke over 61 mPa, og en hydrolysegrad på mindst 84,0 mol %, men ikke over 99,9 mol %, henhørende under KN-kode ex 3905 30 00 (Taric-kode 3905300020) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 10 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet fastsættes.
Artikel 2
Berørte parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2007.
NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1069/2007
ze dne 17. září 2007,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů polyvinylalkoholu (PVA) pocházejícího z Čínské lidové republiky
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Dne 19. prosince 2006 Komise v souladu s článkem 5 základního nařízení prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámila zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů polyvinylalkoholu (dále jen „PVA“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“) do Společenství.
(2)
Řízení bylo zahájeno v reakci na stížnost, kterou dne 6. listopadu 2006 podala společnost Kuraray Specialties Europe GmbH (dále jen „žadatel“), od ledna 2007 nesoucí název Kuraray Europe GmbH, která představuje značnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby polyvinylalkoholu (PVA) ve Společenství. Stížnost obsahovala hodnověrné důkazy potvrzující existenci dumpingu PVA pocházejícího z dotčených zemí a z něho vyplývající podstatnou újmu, které byly považovány za dostatečné k zahájení řízení.
1.2. Zúčastněné strany řízení
(3)
Komise oficiálně uvědomila výrobce, který podal stížnost a další známé výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v dotčených zemích, dovozce/obchodníky a známé dotčené uživatele a zástupce dotčených vyvážejících zemí o zahájení řízení. Zúčastněným stranám byla dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že pro jejich slyšení existují zvláštní důvody, byly vyslyšeny.
(4)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství (dále jen „STH“) nebo o individuální zacházení (dále jen „IZ“), zaslala Komise formuláře žádosti těm vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a dále orgánům ČLR. O STH podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení, nebo o IZ, pokud by šetření prokázalo, že podmínky pro STH nesplňuje, požádal jeden vyvážející výrobce v ČLR.
(5)
S ohledem na zjevně vysoký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců ve Společenství se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku.
(6)
Avšak vzhledem k tomu, že spolupracovali pouze tři vyvážející výrobci v ČLR, bylo následně rozhodnuto, že výběr vzorku nebude nutný.
(7)
Pokud jde o dovozce PVA, Komise požádala všechny známé dovozce o poskytnutí informací týkajících se dovozu a prodeje příslušného výrobku. Komise na základě informací, které obdržela od 14 spolupracujících dovozců, vybrala vzorek pěti dovozců, z nichž dva měli sídlo v Německu, jeden v Itálii, jeden v Nizozemsku a jeden ve Spojených státech amerických. Tito dovozci představovali největší reprezentativní objem prodeje spolupracujících dovozců ve Společenství (přibližně 80 %), který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán.
(8)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a všem společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Vyplněné dotazníky došly od dvou výrobců ve Společenství, tří vyvážejících výrobců v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce na Tchaj-wanu, pěti dovozců zařazených do vzorku a sedmi uživatelů ve Společenství.
(9)
Pokud jde o dotazníky vyplněné uživateli, ve dvou případech byly neúplné, a proto se k nim nepřihlíželo. Několik uživatelů navíc zaslalo své připomínky, aniž by vyplnili dotazník.
(10)
Jeden z dovozců zařazených do vzorku dvakrát zrušil dohodnutou inspekci na místě ve velmi pozdním stádiu. V důsledku toho nebylo možné údaje, které tato společnost poskytla, ověřit, a tak se k nim prozatím nepřihlíželo.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné pro účely STH/IZ v případě ČLR a z hlediska předběžného stanovení dumpingu, vzniklé újmy a zájmu Společenství v obou dotčených zemích. Inspekce byly provedeny v prostorách těchto společností:
a)
výrobci ve Společenství:
-
Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Německo,
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Španělsko;
b)
vyvážející výrobce na Tchaj-wanu:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Taipei;
c)
vyvážející výrobce v ČLR:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongkong;
d)
nezávislí dovozci ve Společenství:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nizozemsko,
-
Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Hamburk, Německo,
-
Omya Peralta GmbH, Hamburk, Německo;
e)
uživatelé ve Společenství:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nizozemsko,
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Německo.
(12)
S ohledem na nutnost stanovit běžnou hodnotu v případě vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nežádali o přiznání STH nebo kterým by nemusel být STH přiznán, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů srovnatelné země uvedené v oznámení o zahájení řízení - Japonska - inspekce v prostorách této společnosti:
-
Kuraray Japan, Tokyo.
1.3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů podstatných z hlediska posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(14)
V případě dotčeného výrobku se jedná o některé polyvinylalkoholy (PVA) ve formě homopolymerových pryskyřic s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % pocházející z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“) obvykle kódu KN ex 3905 30 00.
(15)
PVA se vyrábí hydrolýzou polyvinylacetátu, který je výsledkem polymerizace monomeru vinylacetátu (jenž vzniká především z etylenu a kyseliny octové). PVA má velmi široké uplatnění. Ve Společenství se používá především k výrobě polyvinylbutyralu (dále jen „PVB“) (25-29 % spotřeby), polymerizačních činidel (21-25 %), při povrchové úpravě papíru (17-21 %), k výrobě lepidel (13-17 %) a při apretuře textilií (8-12 %).
(16)
Jeden uživatel ze Společenství tvrdil, že konkrétní výrobek, který nakoupil v ČLR, by neměl být považován za dotčený výrobek, protože i) se nejedná o standardní model PVA a má velmi specifické chemické a fyzikální vlastnosti a ii) jeho použití či uplatnění se liší od komoditního PVA.
(17)
Pokud jde o první tvrzení, bylo zjištěno, že tento druh spadá pod popis výrobku uvedený ve 14. bodě odůvodnění výše a má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti jako jiné druhy, na něž se vztahuje definice tohoto výrobku. V případě druhého tvrzení se tento konkrétní druh PVA používal při výrobě PVB, který představuje nejen nejdůležitější uplatnění PVA, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění výše, ale také nejrychleji rostoucí trh s PVA ve Společenství. Charakterizovat takový trh jako nestandardní by neodpovídalo pravdě. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné ceny za různý způsob použití PVA se pohybují ve stejném rozmezí. Vzhledem ke všem těmto zjištěním bylo rozhodnuto, že neexistují důvody pro vyloučení tohoto druhu PVA z definice výrobku, a námitka proto nebyla uznána.
2.2. Obdobný výrobek
(18)
Šetření prokázalo, že PVA vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, PVA vyráběný a prodávaný na domácích trzích na Tchaj-wanu a v ČLR a PVA vyráběný v ČLR a na Tchaj-wanu a vyvážený do Společenství, stejně jako PVA vyráběný a prodávaný v Japonsku má v podstatě totožné základní chemické a fyzikální vlastnosti a stejné základní možnosti uplatnění. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
3. DUMPING
3.1. Tchaj-wan
3.1.1. Běžná hodnota
(19)
Pro stanovení běžné hodnoty se nejdříve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zjistilo, zda je domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům jediného vyvážejícího výrobce na Tchaj-wanu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % z jeho celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství.
(20)
V případě každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na domácím trhu a u něhož bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství.
(21)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového domácího prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného nezávislým odběratelům v průběhu období šetření.
(22)
U těch druhů výrobků, u kterých více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu nebylo učiněno pod jednotkovými náklady a u nichž byl vážený průměr prodejní ceny roven váženému průměru výrobních nákladů nebo vyšší, byla běžná hodnota pro každý druh výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen daného druhu výrobku stanovených pro domácí prodej.
(23)
V případě, kdy objem ziskového prodeje některého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu nebo kdy byl vážený průměr ceny tohoto druhu výrobku nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr ziskového prodeje pouze daného druhu výrobku, jestliže tento prodej tvořil alespoň 10 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku.
(24)
V případě, že objem ziskového prodeje jakéhokoli druhu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje daného druhu, se mělo za to, že tento konkrétní druh se za cenu na domácím trhu prodával v množství nepostačujícím na to, aby bylo možno stanovit odpovídající základ pro určení běžné hodnoty.
(25)
V případech, kdy pro stanovení běžné hodnoty nebylo u konkrétního druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem možné použít cenu na domácím trhu, byla běžná hodnota stanovena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(26)
Při výpočtu běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky prodejních, režijních a správních nákladů a zisku stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyšetřovaný vyvážející výrobce zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.1.2. Vývozní cena
(27)
Jediný vyvážející výrobce vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které tito nezávislí odběratelé skutečně zaplatili nebo měli zaplatit za dotčený výrobek.
3.1.3. Srovnání
(28)
Běžná hodnota a vývozní ceny jediného vyvážejícího výrobce se porovnávaly na základě ceny ze závodu. Pro zajištění řádného srovnání běžné hodnoty a vývozních cen byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení v oprávněných případech provedeny náležité úpravy u rozdílů v nákladech na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěrových nákladech, nákladech na zákaznický servis (na záruku nebo ručení) a v dalších faktorech (bankovní poplatky).
3.1.4. Dumpingové rozpětí
(29)
Srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen bylo v období šetření v případě jediného tchajwanského vyvážejícího výrobce, společnosti Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši - 2,30 %.
(30)
Vzhledem k tomu, že jedinou spolupracující společností je jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku na Tchaj-wanu a jeho vývoz v období šetření představoval 100 % tchajwanského vývozu do ES, byl učiněn závěr, že se v případě Tchaj-wanu o dumping nejednalo.
3.2. Čínská lidová republika (ČLR)
3.2.1. Status tržního hospodářství („STH“)
(31)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových řízeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 v případě těch výrobců, kteří prokázali, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. tehdy, pokud tito vyvážející výrobci prokázali, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Ve stručnosti a pouze v zájmu usnadnění odkazů jsou tato kritéria shrnuta níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech,
-
neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu,
-
převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(32)
Jeden čínský vyvážející výrobce a obchodní společnost ve spojení s ním požádali o přiznání statusu tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnili formuláře žádosti o STH pro vyvážející výrobce. Výrobce vyrábí dotčený výrobek, zatímco obchodní společnost ve spojení se zabývá prodejem dotčeného výrobku na vývoz. Komise vždy důsledně postupuje tak, že zkoumá, zda podmínky pro přiznání tohoto statusu splňuje skupina společností ve spojení jako celek.
(33)
V případě vyvážejícího výrobce a jeho obchodní společnosti, kteří požádali o přiznání STH, si Komise vyžádala všechny informace považované za nezbytné a v případě nutnosti ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání STH v prostorách dané společnosti.
(34)
Na základě šetření bylo zjištěno, že čínskému vyvážejícímu výrobci nelze status tržního hospodářství přiznat, jelikož nesplňuje první podmínku stanovenou v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zjistilo se, že vyvážející výrobce i obchodní společnost ve spojení jsou řízeni společnostmi, které jsou plně ve vlastnictví státu a jsou zastoupeny průkaznou většinou členů správní rady v poměru, který neodpovídá jejich majetkové účasti. Kromě toho v období šetření byla většina akcií skutečně v majetku státu. Jelikož dotčené společnosti nepředložily dostatek důkazů, které by odstranily pochybnosti o významném zásahu státu do rozhodování jejich vedení, bylo rozhodnuto, že tato skupina podniků je pod významnou kontrolou a pod vlivem ze strany státu. Zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k uvedeným závěrům. Obdržené připomínky nemohly svou povahou vést ke změně uvedených závěrů.
(36)
Na základě výše uvedených skutečností se čínskému vyvážejícímu výrobci a obchodní společnosti ve spojení nepodařilo prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto jim nemohl být status tržního hospodářství přiznán.
3.2.2. Individuální zacházení
(37)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(38)
Co se týče ČLR, jediný vyvážející výrobce a obchodní společnost ve spojení, kteří žádali o přiznání statusu tržního hospodářství, požadovali také přiznání individuálního zacházení v případě, že by jim nebyl přiznán STH.
(39)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že vyvážející výrobce a jeho obchodní společnost neprokázali, že oba splňují veškeré podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo zejména zjištěno, že vyvážející výrobce a jeho obchodní společnost nesplňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, totiž že většinu akcií vlastní soukromé osoby a státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na zásahu státu, a to z důvodů vysvětlených v 35. bodě odůvodnění výše.
3.2.3. Srovnatelná země
(40)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě vyvážejících výrobců, kterým nebyl přiznán status tržního hospodářství, běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(41)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty v případě ČLR má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi Japonsko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Několik zúčastněných stran vzneslo proti tomuto návrhu námitky a navrhlo, aby se místo toho použila Indie nebo Tchaj-wan.
(42)
V Indii je výroba obdobného výrobku bezvýznamná. Tchaj-wan byl předmětem šetření, a tak by údaje pro tuto zemi mohly být zkresleny dumpingem. Stany byly tudíž informovány, že za srovnatelnou zemi bylo vybráno Japonsko, protože není předmětem šetření, disponuje reprezentativní výrobou obdobného výrobku a podmínky hospodářské soutěže v zemi se zdají být přiměřené.
(43)
Komise požádala o spolupráci čtyři známé výrobce v Japonsku a zaslala jim příslušný dotazník. Dotazník vyplnili dva ze čtyř japonských výrobců. Jeden z nich však neposkytl úplné údaje a nesouhlasil s inspekcí na místě. Údaje, které poskytl jediný plně spolupracující japonský výrobce, byly ověřeny na místě.
(44)
V průběhu inspekce na místě u vyvážejícího výrobce na Tchaj-wanu však bylo zjištěno, že v období šetření na Tchaj-wanu k dumpingu nedocházelo. To vedlo k přehodnocení otázky volby srovnatelné země.
(45)
V této souvislosti bylo zjištěno, že objem výroby na Tchaj-wanu představuje více než 100 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Společenství. Vzhledem k nízkému dovoznímu clu (5 % celní sazba DNV) lze tchajwanský trh mimoto charakterizovat jako otevřený. Šetření rovněž prokázalo, že domácí prodej obdobného výrobku na Tchaj-wanu byl významný a že se tento výrobek na tchajwanský trh dovážel v dostatečném množství. Bylo proto rozhodnuto, že se v případě Tchaj-wanu jedná o konkurenční trh, který je z hlediska stanovení běžné hodnoty pro ČLR dostatečně reprezentativní.
(46)
Dovoz PVA na Tchaj-wan kromě toho představuje ve srovnání s pouhými 3 % v Japonsku přibližně 15 % domácí spotřeby, z čehož lze vyvodit, že japonský trh je z hlediska konkurence tvořené dovozem méně vhodný než tchajwanský trh. Vzhledem k tomu bylo předběžně rozhodnuto, že se jako srovnatelná země použije Tchaj-wan, který je nejvhodnější srovnatelnou zemí ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2.4. Běžná hodnota
(47)
Poté, co byl za srovnatelnou zemi vybrán Tchaj-wan, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění výše, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla pro výpočet dumpingu v případě ČLR použita běžná hodnota stanovená pro Tchaj-wan podle 19. až 26. bodu odůvodnění výše.
3.2.5. Vývozní cena
(48)
Vzhledem k tomu, že společný vývoz tří čínských spolupracujících vyvážejících výrobců tvořil v období šetření téměř celý vývoz dotčeného výrobku do Společenství, byly ke stanovení vývozní ceny použity jejich vlastní údaje o vývozu. Spolehlivost poskytnutých informací však byla přesto na základě údajů Eurostatu o dovozu překontrolována, přičemž bylo shledáno, že se tyto údaje v přiměřené míře shodují.
(49)
Tři spolupracující vyvážející výrobci v ČLR realizovali vývozní prodej do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem ve vyvážející zemi.
(50)
V případě veškerého prodeje na vývoz byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního zařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny nebo měly být zaplaceny.
3.2.6. Srovnání
(51)
Běžná hodnota jediného výrobce ve srovnatelné zemi, Tchaj-wanu, a vývozní ceny tří spolupracujících čínských vyvážejících výrobců byly porovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění řádného srovnání běžné hodnoty a vývozních cen byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení v oprávněných případech provedeny náležité úpravy u rozdílů v nákladech na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení a úvěrových nákladech a v nákladech na provize.
3.2.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Vzhledem k tomu, že žádnému ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství či individuální zacházení, bylo celostátní dumpingové rozpětí pro celou ČLR vypočteno na základě váženého průměru vývozních cen ze závodu tří spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(53)
Srovnáním váženého průměru vývozní ceny v Číně a váženého průměru běžné hodnoty srovnatelné země bylo zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 10,06 %.
4. ÚJMA
4.1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství
(54)
V rámci Společenství vyrábějí obdobný výrobek na prodej tři společnosti: Kuraray Europe GmbH („KEG“) v Německu, Celanese Ibérica Chemicals („Celanese“) ve Španělsku a třetí výrobce, který vyrábí velmi omezené množství daného výrobku, avšak při šetření nespolupracoval. Společnosti KEG a Celanese při šetření plně spolupracovaly.
(55)
Kromě výše uvedené výroby vyrábějí obdobný výrobek pouze pro vlastní spotřebu další tři výrobci ze Společenství. Dvě z těchto společností při šetření spolupracovaly ve formě uživatele, protože k výrobě vlastních navazujících výrobků nakupují značné množství dotčeného výrobku.
(56)
Jelikož výroba dvou spolupracujících výrobců uvedených v 54. bodě odůvodnění představovala v období šetření 80 % celkové výroby ve Společenství (pro vlastní spotřebu i volný trh), má se za to, že tito výrobci představují významný podíl celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství, a lze je proto pokládat za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Nadále proto budou nazýváni „výrobním odvětvím Společenství“.
(57)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství je tvořeno pouze dvěma výrobci, bylo s ohledem na nutnost zachovat důvěrnost podle článku 19 základního nařízení potřeba údaje vztahující se na výrobní odvětví Společenství indexovat.
(58)
Aby se zjistilo, zda výrobní odvětví Společenství utrpělo či neutrpělo újmu a za účelem zjištění spotřeby a různých hospodářských ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Společenství, zkoumalo se, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Společenství.
(59)
PVA se používá jako meziprodukt pro výrobu řady dalších výrobků. Ve Společenství se často používá při výrobě polyvinylbutyralu („PVB“), využívá se jako lepidlo, při povrchové úpravě papíru, jako polymerizační činidlo a při apretuře textilií. V průběhu šetření bylo zjištěno, že jeden z výrobců ve Společenství, který prodával většinu vlastní produkce PVA na volném trhu, používal značné množství vlastního vyrobeného PVA k následnému zpracování v rámci společnosti. Takový případ označujeme jako výrobu pro vlastní spotřebu. Jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění výše, PVA pouze pro vlastní spotřebu vyráběly další tři společnosti ve Společenství, přičemž minimálně dvě z těchto společností kromě výroby pro vlastní spotřebu nakupovaly významné množství PVA na trhu k jeho dalšímu následnému zpracování jako uživatelé.
(60)
Bylo zjištěno, že množství, které dotčené společnosti ve Společenství vyráběly pouze pro vlastní spotřebu, by bylo v podstatě možné nahradit nakoupeným PVA, např. pokud by k tomu došlo v důsledku podmínek na trhu a/nebo z finančních důvodů. Tyto společnosti proto byly zařazeny do analýzy trhu Společenství.
4.2. Spotřeba ve Společenství
(61)
Spotřeba ve Společenství byla zjištěna na základě informací o objemu prodeje vlastní produkce výrobního odvětví Společenství na volném trhu Společenství, o vlastní spotřebě výrobku v rámci výrobního odvětví Společenství, informací o množství vyrobeném dalšími (menšími) výrobci ve Společenství získaných pomocí nejvíce využívané databáze v tomto konkrétním odvětví, informací o vlastní spotřebě dvou výrobců uvedených v 55. bodě odůvodnění výše, o ověřeném objemu dovozu jediného tchajwanského výrobce a údajů o objemu dovozu do Společenství ze všech dalších zemí získaných od Eurostatu.
(62)
Pokud jde o údaje o objemu dovozu do Společenství získané od Eurostatu, jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, dotčený výrobek je v současné době kódu KN ex 3905 30 00. Údaje Eurostatu týkající se tohoto kódu ex KN zahrnují také některé výrobky pro náročnější sektor trhu, které nespadají do definice výrobku. Ze širší kategorie výrobků nebylo možné získat údaje pouze pro dotčený výrobek. Tyto údaje byly proto upraveny s přihlédnutím k informacím o dovozu těchto výrobků pro náročnější sektor trhu uvedeným ve stížnosti.
(63)
S ohledem na údaje Eurostatu je nutné mj. poznamenat, že určitý dovoz dotčeného výrobku byl deklarován jako „zvláště tajný“, a ve veřejné databázi proto nebyly uvedeny podrobné informace o jeho původu. Podrobnosti o zemích původu v případě takto deklarovaného dovozu byly získány od příslušných celních orgánů, a byly proto zahrnuty do všech důležitých tabulek a analýz.
(64)
Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že spotřeba PVA v posuzovaném období, zejména mezi rokem 2004 a 2005, významně stoupla. V posuzovaném období dosáhl nárůst spotřeby 14 %, především v důsledku rychle rostoucí poptávky po PVA jako surovině pro výrobu polyvinylbutyralu (PVB), který se používá k výrobě PVB filmu či folií. PVB folie se používají jako mezivrstva při výrobě vrstveného bezpečnostního skla a na prudce se rozvíjejícím automobilovém a stavebním trhu Společenství.
2003
2004
2005
OŠ
Spotřeba v tunách
142 894
148 807
163 851
163 096
Index (2003=100)
100
104
115
114
4.3. Dovoz z dotčených zemí
(65)
Dumpingové rozpětí zjištěné v případě Tchaj-wanu je pod hranicí zanedbatelnosti. Dovoz z této země by se proto měl předběžně z posouzení újmy vyloučit.
a) Objem a podíl příslušného dovozu na trhu
(66)
Objem dovozu dotčeného výrobku mezi rokem 2003 a 2004 klesl o 39 procentních bodů, poté v roce 2005 o 29 procentních bodů stoupl a následně začal mírně klesat, což se v období šetření projevilo jeho snížením o 11 % oproti roku 2003.
Dovoz
2003
2004
2005
OŠ
ČLR v tunách
24 067
14 710
21 561
21 513
Index (2003=100)
100
61
90
89
(67)
Tržní podíl dovozu z ČLR také nejdříve prudce klesl a poté začal stoupat. V roce 2005 a v období šetření činil podíl dovozu z ČLR 13 % celkového podílu na trhu Společenství.
Podíl ČLR na trhu
2003
2004
2005
OŠ
Trh Společenství
17 %
10 %
13 %
13 %
Index (2003=100)
100
59
78
78
b) Ceny
(68)
Mezi rokem 2003 a obdobím šetření došlo ke snížení průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR o dva procentní body.
Jednotková cena
2003
2004
2005
OŠ
ČLR (EUR/tuna)
1 150
1 115
1 164
1 132
Index (2003=100)
100
97
101
98
c) Cenové podbízení
(69)
Pro určení cenového podbízení byly analyzovány údaje o cenách vztahující se k období šetření. Za odpovídající prodejní ceny ve výrobním odvětví Společenství byly vzaty čisté ceny po odečtení slev a rabatů. V případě nutnosti se ceny upravily na úroveň cen ze závodu, tj. bez nákladů na přepravu ve Společenství. Od dovozních cen ČLR také byly odečteny slevy a rabaty a byly v případě nutnosti upraveny na cenu CIF na hranice Společenství s patřičnou úpravou zohledňující cla (6,5 %) a náklady vynaložené po dovozu, které vznikly dovozcům ve Společenství.
(70)
Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a dovozní ceny ČLR byly porovnány na stejné obchodní úrovni, a sice na úrovni nezávislých odběratelů v rámci trhu Společenství. Vzhledem k tomu, že srovnání jednotlivých druhů výrobku muselo mít smysl a muselo být spravedlivé, a proto by nemělo být možné srovnávat mezi standardní jakostí a zvláštní jakostí spadající do definice výrobku, považovalo se za správné vyloučit ze srovnání omezené množství druhů výrobku. Tyto druhy představovaly 35 % dovozu z ČLR, ale pouze velmi malý objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství.
(71)
V období šetření činilo takto vypočtené vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento z prodejních cen výrobního odvětví Společenství, v případě ČLR 3,3 %.
4.4. Stav výrobního odvětví Společenství
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství. Jelikož se analýza týkala pouze dvou společností, je většina ukazatelů z důvodu zachování důvěrnosti informací předložena ve formě indexu nebo rozpětí.
a) Výroba, kapacita a využití kapacity
2003
2004
2005
OŠ
Výroba v tunách (rozpětí)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Výroba (index)
100
103
119
126
Výrobní kapacita v tunách
(rozpětí)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Výrobní kapacita (index)
100
107
129
133
Využití kapacity (index)
100
97
92
94
(73)
V posuzovaném období vzrostla produkce výrobního odvětví Společenství o 26 %. K významnému zvýšení výrobní kapacity, zejména v roce 2005, došlo na základě rostoucí poptávky na trhu Společenství.
(74)
Mezi rokem 2003 a obdobím šetření byla v rámci výrobního odvětví Společenství vybudována dodatečná kapacita. Využití kapacity ve stejném období o 6 % kleslo.
b) Objem prodeje a podíl na trhu Společenství
(75)
V tabulce níže jsou uvedeny výsledky výrobního odvětví Společenství vzhledem k prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství:
Výrobní odvětví Společenství
2003
2004
2005
OŠ
Objem prodeje (index)
100
110
112
122
Podíl na trhu (index)
100
104
97
104
(76)
Objem prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství ze strany výrobního odvětví Společenství vrostl od roku 2003 do období šetření o 22 %. Na to je třeba pohlížet v souvislosti s rostoucí spotřebou ve Společenství.
(77)
Tržní podíl výrobního odvětví Společenství v roce 2004 stoupl, poté v roce 2005 prudce klesl a v období šetření byl o 4 % vyšší než v roce 2003.
c) Ceny ve Společenství
(78)
Hlavní surovinu pro výrobu PVA tvoří vinylacetátový monomer (dále jen „VAM“). VAM je komoditním výrobkem, a proto se jeho cena stanoví na základě rovnováhy mezi poptávkou a nabídkou na trhu. Tržní cena VAM je kromě toho výrazně ovlivněna vývojem cen ropy a plynu, jelikož hlavní surovinou pro výrobu VAM je kyselina octová (jejíž výroba do značné míry závisí na zemním plynu) a etylen (získaný destilací uhlovodíků). Výraznou část nákladů při výrobě PVA z VAM tvoří navíc také energie. Celkové množství energetických nákladů při výrobě PVA následně činí 50-60 %, a proto lze za normálních okolností očekávat, že výrazná změna ceny ropy a plynu bude mít přímý vliv na prodejní cenu PVA.
(79)
Zjistilo se, že cena těchto surovin na světovém trhu mezi rokem 2003 a obdobím šetření podstatně stoupla. V této době se ceny VAM zvýšily o 20-30 % a vzestup cen energie byl dokonce ještě mnohem vyšší. Tento dramatický vývoj cen hlavních surovin se však neodrazil ve vyšších prodejních cenách výrobního odvětví Společenství: prodejní ceny výrobního odvětví Společenství ve stejném období klesly o 5 %, přičemž rok 2004 byl z tohoto hlediska obzvlášť nevydařený (- 7 %). Aby neztratilo své odběratele, muselo výrobní odvětví Společenství snížit ceny místo toho, aby na ně přesunulo celkové zvýšení nákladů.
2003
2004
2005
OŠ
Jednotková cena v EUR (rozpětí)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Jednotková cena (index)
100
93
95
95
d) Zásoby
(80)
Číselné údaje uvedené níže představují objem zásob na konci každého období.
2003
2004
2005
OŠ
Zásoby v tunách (rozpětí)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Zásoby (index)
100
87
96
87
(81)
Celkově zůstala úroveň zásob poměrně stabilní. Mezi rokem 2003 a 2004 se o 13 % snížila, poté do konce roku 2005 vzrostla o 9 procentních bodů a nakonec zase o 9 procentních bodů klesla.
e) Investice a schopnost opatřit si kapitál
2003
2004
2005
OŠ
Investice (index)
100
369
177
62
(82)
Úroveň investic dosáhla nejvyšších hodnot v letech 2004 a 2005, kdy se díky stoupající poptávce na trhu zvýšily výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství. V rámci šetření bylo zjištěno, že investice do budov, vybavení a strojů v roce 2003 i v období šetření byly zaměřeny především na zachování výrobní kapacity.
(83)
Na základě šetření se ukázalo, že došlo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Společenství, nebylo však zjištěno, že by to mělo závažný vliv na jeho schopnost opatřit si kapitál ještě v posuzovaném období.
f) Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(84)
Vzhledem k velmi vysokým a zkreslujícím mimořádným nákladům, které vznikly v posuzovaném období hlavnímu výrobci ve Společenství, se nepovažovalo za vhodné zjišťovat ziskovost na základě čistého zisku před zdaněním. Tyto mimořádné náklady souvisely se změnou vlastnictví hlavního výrobce ve Společenství v roce 2001. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se proto stanovila pomocí provozního zisku z prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům jako procento obratu z tohoto prodeje.
2003
2004
2005
OŠ
Ziskovost prodeje v ES (rozpětí)
7 %-17 %
3 %-13 %
2 %-12 %
(- 5 %)-(+ 5 %)
Ziskovost prodeje v ES (index)
100
38
29
8
Návratnost celkových investic (rozpětí)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Návratnost celkových investic (index)
100
17
12
4
Peněžní tok (index)
100
55
26
-7
(85)
Pokles prodejních cen mezi rokem 2003 a obdobím šetření výrazně ovlivnil ziskovost, jíž výrobní odvětví Společenství dosáhlo. V průběhu posuzovaného období ziskovost poklesla o více než 10 procentních bodů. Návratnost celkových investic se vypočítala vyjádřením čistého zisku před zdaněním obdobného výrobku jako procentní podíl čisté účetní hodnoty fixního majetku přiděleného obdobnému výrobku. Tento ukazatel se vyvíjel podobně jako ziskovost, tj. v průběhu posuzovaného období došlo k jeho výraznému snížení. Pokud jde o peněžní tok vytvořený výrobním odvětvím Společenství, byl zjištěn podobný negativní trend, který vyústil ve velmi výrazné celkové horšení finanční situace výrobního odvětví Společenství v období šetření.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2003
2004
2005
OŠ
Počet zaměstnanců (index)
100
100
97
96
Průměrné náklady práce na zaměstnance
(index)
100
105
97
95
Produktivita (index)
100
103
123
132
(86)
Vzhledem k výrazné snaze snížit náklady došlo od roku 2004 k 4% snížení počtu pracovníků zaměstnaných ve výrobním odvětví Společenství. Od roku 2003 do období šetření se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit produktivitu na zaměstnance o 32 %. Ve stejném období došlo ke snížení průměrných nákladů práce na zaměstnance o 5 %. Lze tedy konstatovat, že se výrobnímu odvětví Společenství v posuzovaném období podařilo dosáhnout velmi výrazného pokroku, pokud jde o efektivitu nákladů.
h) Výše dumpingového rozpětí
(87)
S ohledem na objem a cenu dumpingových dovozů nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
i) Odstranění následků dumpingu v minulosti
(88)
Pro nedostatek jakýkoli informací o dumpingu v období před situací hodnocenou v rámci stávajícího řízení se tato otázka považuje za irelevantní.
j) Růst
(89)
Šetření prokázalo, že v posuzovaném období se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit svůj podíl na trhu Společenství o 1-2 %.
4.5. Závěr týkající se vzniklé újmy
(90)
Mezi rokem 2003 a obdobím šetření se řada ukazatelů týkajících se vzniklé újmy vyvíjela pozitivně: výrobnímu odvětví Společenství se podařilo zvýšit objem prodeje i podíl na trhu a investovat značné prostředky do budování dodatečné výrobní kapacity.
(91)
Vývoj finančních ukazatelů však byl dramatický: přiměřené ziskové rozpětí dosažené v roce 2003 se od roku 2004 do konce období šetření velmi rychle snižovalo. Návratnost investic a situace peněžního toku se vyvíjela exponenciálně negativně. Důvodem tohoto vývoje bylo, že se prudký nárůst cen surovin nemohl odrazit v prodejních cenách obdobného výrobku. Zatímco za normální situace na trhu by se v důsledku zvýšení cen surovin dal očekávat nárůst prodejních cen PVA o 10-20 %, prodejní ceny obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství o 5 % poklesly, čímž došlo ke snížení ziskovosti. V období šetření však byly ceny dovozu z ČLR ještě nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, a to o 3,3 %, hodnoceno na základě váženého průměru.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo závažnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINY
5.1. Úvod
(93)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingové dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Kromě dumpingových dovozů byly zkoumány i jiné známé faktory, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že možná újma způsobená těmito jinými faktory není přisuzována dumpingovým dovozům.
5.2. Účinek dumpingových dovozů
(94)
Dovoz z ČLR dosahoval v posuzovaném období poměrně vysoké úrovně, tj. trvale představoval minimálně 10 % podíl na trhu. Zároveň došlo ke snížení průměrných cen všech vyvážejících výrobců v ČLR o 2 %. Tyto ceny byly v období šetření o 3,3 % nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství. S cílem zajistit svou přítomnost na domácím trhu a vzhledem k velmi nízkým tržním cenám, které byly důsledkem dovozu z ČLR, výrobní odvětví Společenství muselo snížit své prodejní ceny v posuzovaném období o 5 %.
(95)
Výsledkem těchto nekalých cenových praktik u dumpingových dovozů z ČLR proto bylo snížení cen výrobního odvětví Společenství, které nestačily na pokrytí významně vyšších nákladů na suroviny. To bylo potvrzeno podstatným snížením ziskovosti výrobního odvětví Společenství.
(96)
Vzhledem k uvedeným skutečnostem bylo zjištěno, že levný dovoz z ČLR, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, hrál rozhodující úlohu při zhoršování situace ve výrobním odvětví Společenství, což se odrazilo v prudkém poklesu ziskovosti a výrazném zhoršení ostatních finančních ukazatelů.
5.3. Vliv dalších faktorů
a) Dovoz pocházející ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(97)
Podle Eurostatu a informací získaných v průběhu šetření byly hlavními třetími zeměmi, odkud se dovážel PVA, Spojené státy americké, Japonsko a Tchaj-wan.
Dovoz pocházející z jiných třetích zemí (množství)
Dovoz (tuny)
2003
2004
2005
OŠ
USA
11 313
21 207
22 919
22 638
Index (2003=100)
100
187
203
200
Japonsko
13 682
11 753
12 694
14 151
Index (2003=100)
100
86
93
103
Tchaj-wan (rozpětí)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Index (2003=100)
100
118
88
83
Dovoz pocházející z jiných třetích zemí (průměrná cena)
Průměrná cena (EUR)
2003
2004
2005
OŠ
USA
1 334
1 282
1 298
1 358
Index (2003=100)
100
96
97
102
Japonsko
1 916
1 532
1 846
1 934
Index (2003=100)
100
80
96
101
Tchaj-wan
1 212
1 207
1 308
1 302
Index (2003=100)
100
100
108
108
Podíl na trhu
Podíl na trhu (%)
2003
2004
2005
OŠ
USA
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Japonsko
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Tchaj-wan (index)
100
113
77
73
(98)
Dovoz ze Spojených států amerických se od roku 2003 prudce zvýšil a v období šetření činil více než 22 000 tun, což je téměř 14 % celkového trhu Společenství (pro vlastní spotřebu i volný trh). Šetřením se zjistilo, že se velká část tohoto prodeje týká prodeje mezi stranami ve spojení a že průměrné jednotkové ceny v rámci tohoto převodního prodeje se v celém posuzovaném období pohybovaly mezi 15 a 20 % nad průměrem cen CIF čínského dovozu. Kromě toho bylo stanoveno, že tato množství se prodávala dál nezávislým odběratelům za ceny o 10-20 % vyšší než výše uvedené převodní dovozní ceny. Jelikož tržní ceny PVA pocházejícího z USA byly následně přibližně stejné jako prodejní ceny PVA vyprodukovaného výrobním odvětvím Společenství, nehrály při poklesu cen, který byl zaznamenán v posuzovaném období, žádnou roli. Z toho lze tedy vyvodit závěr, že tento dovoz neměl na situaci výrobního odvětví Společenství podstatný vliv.
(99)
V posuzovaném období se uskutečnil také významný dovoz z Japonska, jehož podíl na trhu Společenství v období šetření tvořil téměř 9 %. Poté, co japonský dovoz v roce 2004 poklesl, od roku 2005 opět stoupal a v období šetření byl ve srovnání s rokem 2003 o 3 % vyšší. Na základě analýzy prodejních cen tohoto dovozu se však zjistilo, že průměrné dovozní ceny tohoto dovozu překračovaly ceny, kterých mohlo dosáhnout výrobní odvětví Společenství, a proto nepřispěly k negativnímu vývoji cen, který vedl k závažnému zhoršení situace výrobního odvětví Společenství.
(100)
V případě Tchaj-wanu se jednalo o dovoz od jediného výrobce, který při šetření plně spolupracoval. Vzhledem k tomu, že pod kód KN spadají i jiné produkty než dotčený výrobek, se zjistilo, že tyto údaje jsou spolehlivější než údaje Eurostatu. S ohledem na jejich důvěrný charakter jsou předloženy ve formě indexu nebo rozpětí. Tchajwanský dovoz po výrazném vzestupu v roce 2004 postupně klesal a v období šetření jeho podíl na celém trhu Společenství tvořil 6-7 % (tj. asi polovinu tržního podílu dovozu z ČLR). Ve stejném období stouply průměrné ceny tohoto dovozu o 8 %, což je opačný trend než trend cenového vývoje pozorovaný v případě dovozu z ČLR. V důsledku toho se rozdíl v cenách mezi PVA dovezeným z ČLR a PVA dovezeným z Tchaj-wanu v období šetření zvýšil na 12-18 %. Na základě těchto zjištění se dospělo k předběžnému závěru, že tento dovoz neměl na stav výrobního odvětví Společenství významný dopad.
(101)
Kromě dovozu z USA, Japonska a Tchaj-wanu je dovoz z ostatních zemí zanedbatelný. Vzhledem ke zjištěním týkajícím se tohoto dovozu, která jsou uvedena v 97. až 100. bodě odůvodnění, lze dospět k předběžnému závěru, že dovoz z jiných zemí než z ČLR nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
b) Možný prodej jiných výrobců ve Společenství na trhu Společenství
(102)
Jak je uvedeno v 54. a 55. bodě odůvodnění, existují informace o tom, že kromě dvou výrobců v rámci výrobního odvětví Společenství ve Společenství existují čtyři další společnosti vyrábějící dotčený výrobek. Tři z těchto společností, z nichž dvě při šetření spolupracovaly jako uživatelé, spotřebovávají veškerý PVA, který samy vyprodukují, při výrobě navazujících výrobků. Čtvrtá společnost vyrábí pouze velmi omezené množství PVA. Vzhledem k tomu se má za to, že ostatní výrobci ve Společenství nehráli při snižování cen na trhu a z toho plynoucí újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, žádnou úlohu.
c) Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo v důsledku nedostatečné efektivity nákladů
(103)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, je spojena s tím, že se výrobnímu odvětví Společenství nepodařilo zachovat si konkurenceschopnost s ohledem na náklady a že přijalo řadu nevhodných investičních rozhodnutí. V tomto ohledu, jak je uvedeno v 86. bodě odůvodnění, se při šetření zjistilo, že se ve výrobním odvětví Společenství v posuzovaném období podstatně zvýšila produktivita, a to v důsledku vyššího objemu výroby a nižšího počtu zaměstnanců. Kromě toho bylo stanoveno, že investice spojené se zvýšením výrobní kapacity (viz 73. bod odůvodnění výše) neměly podstatný vliv na velmi negativní trend, který byl pozorován s ohledem na vývoj finanční situace ve výrobním odvětví Společenství.
(104)
Jediným faktorem, který měl významný negativní vliv na náklady při výrobě obdobného výrobku v posuzovaném období, tak byl prudký vzestup cen hlavních surovin používaných pro výrobu obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 78. až 79. bodě odůvodnění. Na základě šetření se ukázalo, že vývoj nákupních cen výrobního odvětví Společenství, pokud jde o VAM a energie, odpovídal vývoji cen těchto surovin na světovém trhu, a nelze je proto připisovat způsobu, jakým výrobní odvětví Společenství tyto komodity nakupovalo. Tento argument byl tudíž zamítnut.
d) Časová lhůta pro úpravu cen
(105)
Významný uživatel PVA konstatoval, že v tomto konkrétním odvětví je běžné, že se vzestup nákupních cen VAM v úpravě prodejních cen PVA směrem nahoru zpočátku neprojeví. To lze vysvětlit tak, že v tomto odvětví se standardně uplatňují dlouhodobé smlouvy, a proto běžně dochází ke značné časové prodlevě. Přestože je známo, že se určitý prodej ze strany výrobního odvětví Společenství uskutečňuje na základě dlouhodobých smluv, není v tomto ohledu obvyklé, aby tyto smlouvy obsahovaly pevně stanovené ceny na více než jeden rok. Ceny se v rámci těchto smluv sjednávají po určité době nebo poté, co dojde k významné změně cen surovin. Tento argument byl proto zamítnut.
5.4. Závěr týkající se příčin
(106)
Závěrem lze říci, že uvedená analýza prokázala, že dovoz z ČLR v posuzovaném období vedl k významnému snížení cen na trhu Společenství po celou tuto dobu. V období šetření byly ceny dovozu z ČLR výrazně nižší než ceny v rámci výrobního odvětví Společenství.
(107)
Toto snížení cen vedlo k významnému poklesu prodejních cen výrobního odvětví Společenství, který se navíc časově shodoval s prudkým snížením ziskovosti výrobního odvětví Společenství, návratnosti jeho investic a peněžního toku z provozní činnosti.
(108)
Na druhou stanu se přezkoumáním ostatních faktorů, které by mohly negativně ovlivnit výrobní odvětví Společenství, zjistilo, že žádný z těchto faktorů nemohl mít výrazný negativní vliv.
(109)
Na základě analýzy, která řádně rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Společenství od škodlivých účinků dumpingových dovozů, byl proto učiněn předběžný závěr, že dumpingové dovozy pocházející z dotčené země způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
(110)
Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a jejích příčinách neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Společenství. Z tohoto důvodu a v souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zvažovala pravděpodobný dopad opatření na všechny zúčastněné strany.
6.1. Zájem výrobního odvětví Společenství
(111)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Společenství se skládá ze dvou společností s výrobními závody v Německu a ve Španělsku, které zaměstnávají řádově 200-300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a správy obdobného výrobku. Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen na trhu Společenství zastaví a prodejní ceny výrobního odvětví Společenství začnou opět stoupat, což povede ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Společenství.
(112)
Pokud by však antidumpingová opatření nebyla přijata, je pravděpodobné, že negativní tendence ve vývoji finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, zejména ziskovosti, bude pokračovat i nadále. Výrobní odvětví Společenství by pak ztratilo významný podíl na trhu, protože by nebylo schopno podřídit se tržním cenám dovozu z ČLR. V nejhorším případě by výrobní odvětví Společenství muselo ukončit svou činnost v rámci volného trhu a pokračovat ve výrobě PVA pouze pro vlastní spotřebu. Pravděpodobným výsledkem by v obou případech bylo snižování výroby a investic, uzavírání některých výrobních kapacit a pokles počtu pracovních míst ve Společenství.
(113)
Závěrem lze říci, že uložení antidumpingových opatření by výrobnímu odvětví Společenství pomohlo zotavit se z účinků škodlivého dumpingu, které byly v průběhu šetření zjištěny.
6.2. Zájem nezávislých dovozců
(114)
Jak bylo uvedeno v 8. bodě odůvodnění, pět dovozců zařazených do vzorku, kteří zaslali vyplněné dotazníky, představovalo přibližně 80 % dovozu dotčeného výrobku do Společenství v období šetření. K informacím jednoho z dovozců zařazených do vzorku nebylo možné v této fázi přihlédnout, protože dvakrát zrušil dohodnutou inspekci na místě. Tři z vyplněných dotazníků byly ověřeny na místě.
(115)
Souhrnný podíl, který PVA představoval na celkovém obratu činnosti těchto dovozců, byl velmi malý. Průměrně se k dovozu PVA z ČLR vázala 3-4 % činnosti těchto dovozců. Dovozci mají mnohem širší spektrum činností, které zahrnují také všeobecný obchod a distribuci. Někteří dovozci nakupují prošetřovaný výrobek nejen v ČLR, ale také z jiných zdrojů v rámci Společenství i mimo něj, včetně výrobního odvětví Společenství. Průměrné ziskové rozpětí získané dovozci zařazenými do vzorku, pokud jde o obchod s PVA, činí přibližně 5 %.
(116)
Dovozci ve Společenství nesouhlasí s uložením opatření. Spolupracující dovozci argumentovali tím, že uložení opatření vážně poškodí jejich činnost, protože nebudou moci přenést zvýšené ceny na uživatele. Uvalení antidumpingového cla na dovoz z ČLR, jak bylo vysvětleno ve 111. bodě odůvodnění, by v tomto ohledu vedlo nejspíše k mírné úpravě tržních cen směrem nahoru. Lze proto očekávat, že dovozci nakupující dotčený výrobek v ČLR budou moci přenést tyto náklady na clo na konečného odběratele. Podstatně nižší ceny zjištěné po úpravě cen CIF na hranici Společenství tak, aby zahrnovaly náklady vniklé po dovozu, dávají tušit, že zde existuje prostor pro navýšení cen. Vzhledem k omezenému podílu prodeje tohoto výrobku v rámci činnosti dovozců a ziskového rozpětí dosahovaného jak celkově, tak i pouze s ohledem na PVA, se v každém případě očekává, že prozatímně stanovené clo nebude mít na finanční situaci těchto hospodářských subjektů podstatný vliv.
(117)
Ačkoli dovozci/distributoři s opatřeními nesouhlasí, je možno na základě dostupných informací učinit závěr, že nad jakýmikoli výhodami, které mohou získat z neuložení antidumpingových opatření, převažuje zájem výrobního odvětví Společenství, aby nepoctivé a újmu působící obchodní praktiky ČLR byly vykompenzovány.
6.3. Zájem uživatelů
(118)
Dotazník určený pro uživatele vyplnilo sedm uživatelů. Odpovědi dvou z těchto společností byly neúplné, a nemohly být proto zahrnuty do analýzy. Pět zbývajících společností používalo PVA k nejrůznějším účelům: při výrobě lepidel, průmyslových prachů, PVB, pro apreturu textilií a jejich konečnou úpravu a při výrobě pryskyřic.
(119)
Na základě informací o prodeji uvedených ve vyplněných dotaznících představoval nákup pěti spolupracujících uživatelů v období šetření asi 19 % celkové spotřeby PVA ve Společenství a jejich čínský dovoz dosahoval přibližně 22 % celkového dovozu z ČLR. Je důležité poznamenat, že dovoz z ČLR tvoří celkově pouze malou část jejich nákupu, tj. 15 %. Situace jednotlivých společností se však velmi liší: jeden ze spolupracujících uživatelů v období šetření z ČLR nedovážel vůbec, zatímco jiný spolupracující uživatel získával PVA výhradně z ČLR.
(120)
Spolupracující uživatelé předložili celou řadu argumentů proti uvalení cla.
(121)
Dvě společnosti používaly PVA k výrobě lepidel. Bylo zjištěno, že při výrobě těchto lepidel tvoří PVA hlavní část nákladů, která v závislosti na složení směsi může tvořit až 80 % výrobních nákladů. Tyto společnosti argumentovaly tím, že vzhledem k výraznému podílu PVA na výrobních nákladech a ziskovému rozpětí, kterého lze dosáhnout při prodeji lepidel, by uvalení antidumpingového cla mohlo vést k jejich bankrotu nebo nutnosti přesunout výrobu mimo Společenství. Tyto společnosti vyjádřily velmi vážné pochybnosti o tom, zda by jejich odběratelé byli ochotni platit případné zvýšení cen způsobené uvalením cla. Přestože je známo, že zisková rozpětí, kterých lze dosáhnout v tomto konkrétním sektoru, jsou poměrně malá, je v tomto ohledu nutné poznamenat, že navrhovaná opatření mají přímý vliv pouze na nákupní ceny PVA pocházejícího z ČLR, což je jeden zdroj dodávek, a že se tyto ceny v období šetření výrazně podbízely pod cenou výrobního odvětví Společenství. Z toho vyplývá, že vliv cla na výrobní náklady těchto společností při výrobě lepidel není zanedbatelný, avšak vhledem k navrhované výši cla se zdá, že není důvod, proč by jejich odběratelé nebyli ochotni se podílet alespoň na významné části vyšších nákladů.
(122)
Dvě další společnosti používaly PVA k výrobě PVB. PVA tvoří významnou nákladovou položku i v případě výroby PVB. Jedna z těchto společností, která PVB následně používá k výrobě PVB folií, uvedla, že případná opatření by ji mohla přimět k přesunu výroby PVB mimo Společenství. Tato společnost rovněž konstatovala, že vzhledem k době nutné k ověření, zda lze PVA používat k danému účelu, by pro ně změna dodavatele byla složitá a nákladná. Druhý výrobce PVB spolupracující ve funkci uživatele, který používá PVA nejen k výrobě PVB, ale především k výrobě průmyslových prachů, také poukázal na obtížný a zdlouhavý proces změny dodavatele a kromě toho vyjádřil obavy ohledně vyšších nákladů, které by mohly na základě uvažovaných opatření vzniknout.
(123)
Je zřejmé, že se nárůst nákladů na nákup PVA odrazí ve vyšších nákladech na výrobu PVB. Zároveň je nutné podotknout, že vzhledem k tomu, že dovoz z ČLR představuje 13 % trhu Společenství, 87 % PVA spotřebovaného v rámci Společenství se tato opatření přímo nedotknou. Navrhované clo je navíc poměrně nízké. Vzhledem k uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím k dobrým tržním podmínkám v případě PVB se má za to, že vliv tohoto cla bude únosný.
(124)
Pokud jde o postup ověřování, zda lze PVA použít k danému účelu, je známo, že nároky na vlastnosti PVA mohou být vzhledem k určitým způsobům využití skutečně velmi vysoké a přesně vymezené, což vede ke zdlouhavému postupu ověřování vyžadujícímu rozsáhlé testování. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Společenství. Smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu. Proto není důvod, proč by někteří uživatelé museli po zavedení opatření měnit dodavatele, a to především vzhledem k navrhované výši celní sazby.
(125)
Jeden spolupracující uživatel, výrobce tkanin ze směsi polyesteru a bavlny a bavlněných tkanin, který používá PVA pro apreturu textilií a konečnou úpravu surových textilií, uvedl, že opatření by mohla přimět společnost k tomu, aby přesunula své přádelny a tkalcovny mimo Společenství. V tomto ohledu bylo zjištěno, že podíl nákladů na PVA v rámci výrobních nákladů na výrobky této společnosti je poměrně omezený, tj. mezi 0,2 a 0,8 %. Vzhledem k navrhované celní sazbě se proto má za to, že vliv tohoto cla není významný.
(126)
A konečně společnost KEG, která podala stížnost, uvedla, že nepřijetí opatření by bylo proti zájmům uživatelů, jelikož slabé finanční výsledky spojené s činností společnosti KEG v sektoru PVA by mohly vést tuto společnost k tomu, aby opustila obchodní trh a zaměřila se na navazující trhy. Společnost KEG argumentovala tím, že pokud by k tomu mělo dojít, uživatelský průmysl by neměl dostatek dodávek, protože KEG je velkým a spolehlivým dodavatelem. Přestože tento argument ostatní dotčení uživatelé jednoznačně nepodpořili, potvrdilo se, že tři z pěti dotčených uživatelů skutečně nakupují významné množství PVA od společnosti KEG a že tuto společnost lze považovat za nejdůležitějšího dodavatele na trhu Společenství. Nelze proto vyloučit, že pokud by společnost KEG z jakéhokoli důvodu trh opustila, uživatelský průmysl by se potýkal se závažnými problémy s dodávkami.
6.4. Závěr týkající se zájmů Společenství
(127)
Lze očekávat, že zavedení opatření umožní výrobnímu odvětví Společenství zvýšit ziskovost. Vzhledem k nepříznivé finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství existuje reálné riziko, že pokud nebudou opatření přijata, ve výrobním odvětví Společenství by mohlo dojít k uzavření výrobních provozů a propouštění zaměstnanců. Obecně by ze zavedení opatření mohli mít prospěch i uživatelé ve Společenství, protože by nebyly ohroženy dodávky dostatečného množství PVA, zatímco celkový nárůst nákupních cen PVA by byl mírný. Vzhledem k tomu se dospělo k předběžnému závěru, že proti zavedení opatření v tomto případě neexistují z hlediska zájmů Společenství žádné přesvědčivé důvody.
7. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(128)
S ohledem na závěry, k nimž se dospělo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinami a zájmem Společenství, je třeba uložit předběžná opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, aby se zabránilo dalším újmám způsobeným výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.
(129)
Pokud jde o dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu, dumping zatím zjištěn nebyl, jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění výše. Proto by neměla být uložena žádná prozatímní opatření. Vzhledem k době vydání tohoto rozhodnutí by bylo vhodné poskytnout zúčastněným stranám jeden měsíc na to, aby se k tomuto prozatímnímu rozhodnutí vyjádřily s tím, že poté by bylo případně možné řízení týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu ukončit.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(130)
Prozatímní opatření týkající se dovozu pocházejícího z ČLR by měla mít takovou úroveň, aby se odstranila újma, kterou tento dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Společenství, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu se přihlíželo k tomu, že by veškerá opatření měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství pokrýt své náklady a dosáhnout celkového zisku před zdaněním, kterého by mohlo být dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingových dovozů.
(131)
Má se za to, že v roce 2003 na trhu Společenství existovala normální konkurenční situace bez škodlivého dumpingu, kdy výrobní odvětví Společenství dosáhlo běžného zisku v rozsahu uvedeném v 84. bodě odůvodnění výše. Na základě dostupných informací tak bylo předběžně zjištěno, že ziskové rozpětí odpovídající této úrovni lze považovat za vhodnou úroveň, které by výrobní odvětví Společenství dosáhlo bez dumpingu působícího újmu.
(132)
Požadované zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny stanovené pro výpočet dumpingu na stejné úrovni obchodu s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla vypočtena tak, že se prodejní cena každého výrobce v rámci výrobního odvětví Společenství upravila vzhledem k hranici ziskovosti a přidalo se uvedené ziskové rozpětí. Všechny rozdíly zjištěné na základě tohoto srovnání byly poté vyjádřeny jako procento celkové dovozní hodnoty CIF. Jelikož žádnému ze spolupracujících čínských výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství či individuálního zacházení a s ohledem na vysokou míru spolupráce, prozatímní jednotné celostátní úroveň pro odstranění újmy byla vypočtena jako vážený průměr rozpětí újmy všech tří spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny.
(133)
Takto stanovené rozpětí újmy stanovené v případě ČLR bylo podstatně vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí.
7.2. Prozatímní opatření
(134)
S ohledem na předchozí závěry a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se předpokládá, že na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR je třeba uvalit prozatímní antidumpingové clo, a to ve výši rovné nejnižší zjištěné hodnotě rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla.
(135)
Na základě výše uvedeného činí navrhovaná celní sazba na dotčený výrobek pocházející z ČLR 10,0 %.
7.3. Závěrečné ustanovení
(136)
V zájmu řádného úředního postupu by měl být stanoven termín, během něhož mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Kromě toho je nutné uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem přijetí konečných opatření může být nezbytné je přezkoumat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na některé polyvinylalkoholy ve formě homopolymerových pryskyřic s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % kódu KN ex 3905 30 00 (kód TARIC 3905300020) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, které se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, se v případě výrobků uvedených v odstavci 1 stanovuje na 10 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty ve výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění závažných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat Komisi o ústní slyšení do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2007.