KOMMISSIONENS BESLUTNING af 21. december 1993 om en fusions forenelighed med faellesmarkedet (Sag IV/M.358 - PILKINGTON-TECHINT/SIV) Raadets forordning (EOEF) nr. 4064/89 (Kun den engelske udgave er autentisk) (Tekst af betydning for EOES) (94/359/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab,
under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser, saerlig artikel 8, stk. 2, (1),
under henvisning til Kommissionens beslutning af 2. september 1993 om at indlede procedure i denne sag,
efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at fremsaette deres bemaerkninger til de af Kommissionen rejste indsigelser,
efter hoering af Det Raadgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser (2), og
ud fra foelgende betragtninger:
I. DEN ANMELDTE TRANSAKTION (1) Denne sag drejer sig om, at Pilkington plc og Techint Finanziaria Srl (Techint) oensker at overtage hver 50 % af Società Italiana Vetro SpA (SIV). SIV er en vertikalt integreret producent af planglas og sikkerhedsglas til biler, hvis produktion er koncentreret i Italien. SIV ejes for oejeblikket af den italienske stat, men skal nu privatiseres.
Under sagsbehandlingen har parterne meddelt Kommissionen, at Techint umiddelbart efter overtagelsen vil overdrage sin 50 %-andel i SIV til et nyoprettet datterselskab, Vetrotec Limited, hvori 95 % ejes af Techint og 5 % af Techint Curaçao NV, som er et helejet datterselskab af San Faustin NV, der er Techints egentlige moderselskab.
II. PARTERNE (2) Pilkington beskaeftiger sig hovedsagelig med produktion af planglas og sikkerhedsglas til biler, isoleringsglas og brilleglas. Pilkington er en af de stoerste planglasproducenter i Vesteuropa og opererer ogsaa i flere tredjelande, specielt i USA.
(3) Techint er det italienske datterselskab i et konglomerat, der har virksomheder overalt i Sydamerika, med hovedvaegt i Argentina. Koncernen er isaer aktiv inden for staalproduktion og -forarbejdning, ingenioerarbejde, byggeri, maskinteknik, olie og gas, serviceydelser og andre aktiviteter. Ingen af Techints aktiviteter overlapper Pilkingtons eller det overtagne selskab SIV's aktiviteter.
III. FAELLESSKABSDIMENSION (4) Transaktionen har faellesskabsdimension. Pilkington havde i det regnskabsaar, der sluttede den 31. marts 1993, en samlet omsaetning paa verdensplan paa 3 380,3 mio. ECU, heraf 1 556,7 mio. ECU inden for EF. Techint havde, naar hele omsaetningen i San Faustin-gruppen, som Techint tilhoerer, medregnes, en samlet omsaetning paa verdensplan paa . . . mio. ECU (3) i det regnskabsaar, der sluttede den 30. juni 1992, heraf . . . mio. ECU inden for EF. SIV's samlede omsaetning laa paa 448 mio. ECU, heraf 442 mio. ECU inden for EF. Kun San Faustin-koncernen har to tredjedele af sin samlede EF-omsaetning inden for én medlemsstat, nemlig Italien.
IV. JOINT VENTURE OPRETTET I FUSIONSOEJEMED Faelles kontrol (5) Efter gennemfoerelsen af den planlagte transaktion vil de anmeldende parter hver isaer besidde 50 % af SIV. Selskabets bestyrelse kommer til at bestaa af seks medlemmer, og parterne udpeger hver tre medlemmer. For de foerste tre aar vaelges bestyrelsesformanden af bestyrelsen blandt de af Pilkington udpegede medlemmer, for de efterfoelgende tre aar blandt de af Techint udpegede medlemmer og saa fremdeles. SIV's administrerende direktoer vaelges af bestyrelsen paa samme maade, foerste gang af Techint-medlemmerne.
(6) I overensstemmelse med artikel 5 i parternes »Bidding and Shareholder's Agreement« skal beslutninger i en raekke vigtige anliggender, bl.a. beslutninger om det aarlige budget og regnskaberne, anskaffelser og afhaendelser, visse former for laan samt stoerre kapitaludgifter, godkendes af mindst fem af de seks bestyrelsesmedlemmer.
Parterne har saaledes hver isaer omfattende vetoret, og det kan konkluderes, at Pilkington og Techint kommer til at kontrollere SIV i faellesskab.
Selvstaendig erhvervsvirksomhed (7) Joint venture-selskabet kommer til at fungere som en uafhaengig, selvstaendig oekonomisk enhed. SIV er i forvejen en selvstaendig, statsejet virksomhed, der er ved at blive privatiseret. Virksomheden fremstiller og saelger i Italien og i andre lande et bredt sortiment af glasprodukter, herunder ogsaa floatglas, glas til biler og bygningsglas.
Umiddelbart efter overtagelsen af aktierne vil de anmeldende parter indgaa en aftale med SIV om ydelse af bistand i tekniske, kommercielle og administrative spoergsmaal samt med hensyn til internationale salgsnet og management mod betaling af et naermere fastsat vederlag.
Pilkington vil ogsaa indgaa en leveringsaftale med SIV om daekning af mindst 80 % af SIV's behov for floatglas i det omfang, hvor dette behov ikke kan daekkes af selskabets egen produktion.
Ingen risiko for samordning (8) Med hensyn til risikoen for samordning af konkurrencemaessig adfaerd mellem Techint og Pilkington eller mellem Techint og SIV bemaerkes, at Techint ikke opererer paa de samme markeder som Pilkington og SIV. Samtidig er Pilkington allerede aktiv paa EF-markedet for planglas og sikkerhedsglas samt glas til biler, hvilket betyder, at Pilkington kommer til at spille en ledende rolle i driften af SIV. Da der ikke findes nogen overlapning mellem moderselskabernes andre aktiviteter, er det usandsynligt, at oprettelsen af dette joint venture skulle kunne foere til nogen form for samordning af konkurrenceadfaerd mellem Pilkington og Techint.
Konklusion (9) Paa grundlag af det ovenstaaende kan der derfor drages den konklusion, at den anmeldte transaktion er en fusion af faellesskabsdimension som omhandlet i fusionsforordningens artikel 3.
(10) Den vurdering, der foretages i det foelgende, er baseret paa oplysninger fremsendt af parterne eller indhentet under Kommissionens undersoegelser. Kommissionen har indhentet oplysninger fra konkurrenter og kunder efter fremsendelse af begaeringer herom samt paa moeder med dem.
V. FUSIONENS FORENELIGHED MED FAELLESMARKEDET Relevant produktmarked og geografisk referencemarked A. De forskellige planglastyper
(11) Floatglas er langt den mest udbredte planglastype og tegner sig for over 90 % af planglaskapaciteten i industrilandene.
Ud over floatglas findes der ogsaa andre planglastyper saasom spejlglas, poleret glas, monierglas og ornamentglas, men disse glastyper fremstilles ved brug af helt andre produktionsmetoder. Spejlglas og poleret glas fremstilles ikke laengere i Vesteuropa som foelge af ringere kvalitet og lav med Selv om der inden for visse specifikke anvendelsesformaal kan vaere tale om visse overlapninger med floatglas, er de for ubetydelige til at have nogen indvirkning paa konkurrencevilkaarene paa floatglasmarkedet. Det samme gaelder for monierglas og ornamentglas, som kun fremstilles til daekning af meget specifikke behov.
Markedet for floatglas maa derfor betragtes som et saerskilt produktmarked, der adskiller sig fra andre planglasmarkeder.
(12) Produktionsprocessen for floatglas blev opfundet og taget i brug af Pilkington i 1959. Siden da har floatglasproduktionen fortraengt poleret glas og spejlglas, undtagen i mindre udviklede oekonomier.
Floatglas fremstilles i en produktionsproces, hvor smeltet glas uafbrudt flyder fra en ovn og ned paa et lag flydende tin. Det smeltede glas flyder oven paa tinlaget, fordeler sig og danner en jaevn overflade. Glassets tykkelse afhaenger af den hastighed, hvormed det stoerknende glasbaand traekkes af float-badet. Efter afhaerdning fremstaar glasset som et flammepoleret produkt med praktisk taget parallelle overflader.
Floatglas produceres i forskellige tykkelser, som alt efter anvendelsesformaal kan variere fra 1 til 25 mm. Glasset kan under produktionsprocessen gennemfarves og overfladebehandles. Farvningsteknologien, hvorved der tilsaettes en farve - typisk groent eller bronze - til det ufarvede glas, er en faktor, der har stigende betydning for bilproducenternes beslutninger om, hvor de skal placere deres ordrer. Gennem overfladebehandlingen - »on-line coating« - aendres floatglassets solgennemstraalings-, farve- og varmeisoleringsegenskaber. Ifoelge parterne er »one-line coating« en billigere loesning end »off-line coating« og har desuden andre fordele i relation til kvalitet, haardhed og holdbarhed.
B. Floatglasmarkedet
(13) Floatglasmarkedet er praeget af en betydelig grad af vertikal integration, navnlig for Pilkingtons og Saint-Gobains vedkommende, idet producenterne i forskelligt omfang ogsaa er aktive inden for den videre forarbejdning og distribution af floatglas. Floatglasmarkedet kan i alt vaesentligt opdeles i to niveauer:
- niveau 1, der omfatter produktion af det primaere, raa floatglas, og
- niveau 2, hvor det raa floatglas normalt videreforarbejdes, foer det saelges til den endelige forbruger. Det bemaerkes, at »niveau 2« egentlig bestaar af flere forskellige niveauer, alt efter kundegrupper og de forskellige former for videreforarbejdning af glasset.
C. Floatglasmarkedet - niveau 1
(14) Ifoelge de oplysninger, parterne har givet i deres anmeldelse, udgjorde EF's floatglasmarked i 1992 5,36 mio. tons paa niveau 1. Paa basis af parternes oplysninger om markedsandele maa over 90 % af denne maengde antages at vaere produceret af de seks floatglasproducenter i EF, nemlig Saint-Gobain (som er den foerende producent), efterfulgt af Pilkington, de amerikansk ejede selskaber PPG og Guardian, Glaverbel (der ejes af det japanske selskab Asahi) og SIV.
Der findes inden andre producenter med floatglasanlaeg inden for EF. Antallet af producenter med produktionsanlaeg i EF er saaledes staerkt begraenset.
Det relevante produktmarked
(15) Det raa floatglas er en homogen handelsvare, som efter videreforarbejdning paa niveau 2 hovedsagelig anvendes som sikkerhedsglas i biler og som bygningsglas. Til disse anvendelsesformaal kan floatglas ikke erstattes af noget andet produkt. Gennemfarvning og »on-line coating« har faaet stadig stoerre betydning og foert til en vis spredning i floatglasproduktionen. Kommissionen finder imidlertid ikke, at der paa grundlag heraf kan antages at bestaa flere forskellige floatglasmarkeder, for saa vidt som det raa floatglas farves og overfladebehandles under produktionsprocessen eller ej. Ved gennemfarvningen er der tale om, at der forud for udsmeltningen tilsaettes smaa maengder metaloxid til at farve glasset. Med den fornoedne tekniske knowhow vil dette i princippet kunne goeres paa alle floatglasanlaeg. Med hensyn til overfladebehandlingen gaelder derimod, at kun faa floatglasfabrikker - ca. en fjerdedel - har anlaeg til »on-line coating«. Overfladebehandlingen kan ogsaa finde sted efter produktionsforloebet, og ikke alle floatglasproducenter ser ud til at dele parternes opfattelse af fordelene ved »on-line coating«. I denne beslutning er det derfor markedet for primaert, eller raat floatglas, der er lagt til grund som relevant produktmarked.
Geografisk referencemarked
(16) Selv om en stor del af produktionen eksporteres ud over de nationale graenser, er det raa floatglas et voluminoest, tungt produkt. Det er derfor dyrt at transportere over stoerre afstande - saaledes udgoer omkostningerne ved at transportere det 500 km med lastbil mellem 7,5 % og 10 % af salgsprisen. Ved afstande ud over 1 000 km bliver omkostningerne ved lastbiltransport prohibitive, og kun relativt smaa maengder floatglas transporteres laengere end denne afstand. Kilometerudgiften ved transport ad soevejen er lavere, men det er en transportform, der ikke benyttes i stoerre omfang.
Det naturlige, geografiske afsaetningsomraade for et givet floatglasanlaeg kan saaledes illustreres ved koncentriske cirkler, hvis radius afhaenger af de relative transportomkostninger. Ifoelge oplysningerne fra parterne saelges 80-90 % af et anlaegs produktion inden for en radius paa 500 km, selv om en del naturligvis transporteres laengere vaek. Paa denne baggrund kan de forskellige afsaetningsomraader anskues som en raekke overlappende cirkler, hver med centrum i floatglasanlaegget. Der findes i alt 36 floatglasfabrikker i EF, og hertil kommer yderligere syv anlaeg i OEsteuropa og Skandinavien. Inden for EF er anlaeggene relativt koncentreret, dels i Det Forenede Kongerige, Benelux-landene, Nordfrankrig og Tyskland og dels i Nordspanien og Norditalien. Der kan i et vist omfang siges at vaere et nordeuropaeisk og et sydeuropaeisk marked. Men i betragtning af spredningen af de enkelte floatglasanlaeg og den varierende overlapning mellem de naturlige afsaetningsomraader, der aabner mulighed for afsmitning fra den ene cirkel til den anden, forekommer det mest rimeligt at anse det geografiske referencemarked for at vaere hele EF.
Dette ser ogsaa ud til at blive bekraeftet af de tilgaengelige prisoplysninger. Af de prisoplysninger, parterne har opgivet for Belgien, Frankrig, Italien, Tyskland og Det Forenede Kongerige, fremgaar det, at der stort set er sammenfald mellem priserne paa basisproduktet 4 mm klart floatglas.
Skoent der er tendens til, at floatglasproducenternes markedsandele er stoerst i de medlemsstater, hvor de har deres produktionsanlaeg, fremgaar det af parternes oplysninger om markedsandele, at der er en betydelig interpenetration mellem nationale markeder.
Kommissionen finder derfor, at konkurrencevilkaarene er tilstraekkeligt homogene til at laegge hele EF til grund som det geografiske referencemarked.
D. Floatglasmarkedet - niveau 2
(17) Paa niveau 2 har det raa floatglas primaert to anvendelsesformaal nemlig bilruder og den almindelige handel. Bilindustrien aftager floatglas efter videreforarbejdning til brug som forruder, side- og bagruder, spejle osv. i biler. I den almindelige handel saelges floatglas til den endelige forbruger enten direke via producentens eget distributionsnet eller via forhandlere normalt, men ikke altid, efter videreforarbejdning til brug hovedsagelig som vinduesruder i bygninger og spejle. Glas til den almindelige handel betegnes derfor ogsaa ofte som bygnings- eller konstruktionsglas. Ifoelge oplysninger fra parterne blev ca. 21 % af den samlede produktion af glas i EF (efter vaegt) afsat til bilindustrien, medens 79 % gik til den almindelige handel. Dette billede stemmer stort set overens med, hvad Kommissionen er naaet frem til ud fra oplysninger om den europaeiske floatglasproduktion, idet dens beregninger giver en fordeling paa 17 % og 83 %.
Bilruder
(18) Det glas, der leveres til bilproducenter efter videreforarbejdning, kaldes sikkerhedsglas. Det skyldes, at det ikke splintrer i skarpe stykker, hvilket i tilfaelde af uheld kunne vaere farligt for bilens foerer og passagerer. Der findes to typer sikkerhedsglas - lamineret glas, der naesten udelukkende bruges til forruder, og haerdet glas, der navnlig anvendes til side- og bagruder.
Lamineret glas fremstilles ved under tryk og hoej temperatur at sammenklaebe to stykker boejet glas, der er skaaret i samme stoerrelse, med et plast-mellemlag imellem. Haerdet glas fremstilles ved at opvarme og boeje et stykke glas, som derefter hurtigt afkoeles for at komprimere glassets overflade. Lamineret glas er dyrere end haerdet glas.
Selv om de to glastypers produktionsteknik, priser og specifikke anvendelsesformaal ikke er de samme, kan de anses at indgaa i det samme relevante produktmarked, nemlig sikkerhedsglas til biler. Baade paa udbudssiden (hovedsagelig floatglasproducenter) og paa efterspoergselssiden (bilproducenterne) er aktoererne de samme for begge produkttyper. Desuden er de to typer komplementaere, eftersom bilproducenterne naesten uden undtagelse har brug for dem begge til en given model. Endvidere er floatglasproducenternes markedsandele for de to glastyper betragtet saerskilt nogenlunde de samme. Af Kommissionens undersoegelser er det klart fremgaaet, at det for bilproducenterne ikke er relevant at sondre mellem lamineret glas og haerdet glas i forbindelse med en vurdering af leverandoerernes konkurrenceposition. Konkurrencevilkaarene maa derfor anses at vaere nogenlunde ensartede paa de to markedssegmenter, hvilket afspejles i ensartede afsaetningsstrukturer for forruder og side- og bagruder. Den konkurrencemaessige vurdering er derfor den samme paa de to segmenter som paa det samlede marked for floatglas til biler.
(19) Derimod boer der som foelge af forskelle i konkurrencevilkaarene sondres mellem markedet for originaludstyr, hvor kunderne er bilproducenterne, og markedet for udskiftningsudstyr, hvor kunderne er uafhaengige forhandlere.
Ifoelge oplysninger fra parterne beloeb markedet for glas til biler sig i 1991 til en vaerdi af 3 264 mio. ECU. Heraf tegnede bilproducenterne sig for 85 %, medens forhandlerne af udskiftningsglas tegnede sig for 15 %. For 79 % af det glas, som blev solgt til uafhaengige forhandlere paa udskiftningsmarkedet, var der tale om forruder (dvs. lamineret glas), medens 21 % var haerdet glas til side- og bagruder. Naermere detaljer fremgaar af nedenstaaende oversigt:
" 14,2 920 2,6 241 3,9 96,5 1 850 2,7 51 2,4 110,7 2 770 5,3 292 6,3
Det relevante geografiske marked for bilruder til bilproducenterne omfatter mindst hele EF. Bilproducenterne koeber ofte deres glas hos leverandoerer i forskellige medlemsstater, og den hoejere vaerditilvaekst for bilruder betyder, at transportomkostninger udgoer en relativt lille andel af prisen. Ifoelge Kommissionens undersoegelser udgoer transportomkostningerne typisk omkring 3 til 4 % ved afstande paa 1 000 km. Af samme aarsager maa det relevante geografiske marked for bilruder til uafhaengige forhandlere ogsaa anses at omfatte hele EF.
Glas til den almindelige handel
(20) Inden for EF skal over 70 % af det raa floatglas, der saelges i den almindelige handel, foerst undergaa en videreforarbejdning. Det ubehandlede glas benyttes fortrinsvis til vinduesruder. Forbruget af ubehandlet glas er lavere i de medlemsstater, hvor der goeres udstrakt brug af dobbeltruder (se naermere nedenfor om isoleringsruder), og hoejere i medlemsstater med mildere klima eller mere lempelige miljoe- eller sikkerhedskrav. F.eks. tegner salget af ubehandlet glas sig for en lavere andel i Tyskland, end det goer i Italien, specielt Syditalien.
(21) Med hensyn til videreforarbejdet glas har parterne foretaget en opdeling i foelgende saerskilte relevante produktmarkeder:
- soelvbelagt glas, der hovedsagelig anvendes til spejle
- lamineret glas, der - ligesom i bilindustrien - anvendes til sikkerhedsformaal
- haerdet glas, der ogsaa anvendes til sikkerhedsformaal
- isoleringsruder (ogsaa kaldet termoruder), der bestaar af et eller flere stykker glas med et isolerende lag af stillestaaende luft eller inaktiv gas imellem. Til isoleringsruder benyttes floatglas af forskellig tykkelse, lamineret glas, haerdet glas, coatet glas eller kombinationer af disse typer.
Den omstaendighed, at der findes forskellige forarbejdningsniveauer, med forskellige grader af vertikal integration blandt floatglasproducenterne og interaktioner med et stort antal hovedsagelig mindre forarbejdningsvirksomheder, goer det meget vanskeligt at faa noget helt klart overblik over stroemmen af forarbejdet glas til den endelige forbruger. Der er desuden en vis overlapning mellem de ovenfor beskrevne produktmarkeder. Det er derfor ikke muligt at sige noget noejagtigt om, hvor stor en andel af den almindelige handel de ovennaevnte glastyper tegner sig for. Men groft sagt antages fordelingen at vaere saaledes: isoleringsruder 50 %, ubehandlet glas 25 % og lamineret, haerdet og soelvbelagt glas hver ca. 10 % eller derunder.
(22) Parterne er ikke alene aktive inden for de ovenfor beskrevne fire videreforarbejdningssegmenter, men ogsaa inden for distribution og afsaetning af glas, der er det sidste led i forsyningskaeden fra floatglasproducenten til den endelige forbruger. Ifoelge de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, er det Saint-Gobain, og derefter Pilkington og i mindre grad Glaverbel, der har de mest omfattende distributionsnet. Situationen varierer imidlertid fra den ene medlemsstat til den anden, idet producenterne staar relativt staerkere i de lande, hvor deres produktion er koncentreret.
(23) Den almindelige handel ser ud til at kunne opdeles i to hovedgrupper, hvad den geografiske dimension angaar.
Soelvbelagt og lamineret glas er produkter med lav vaerditilvaekst. De leveres fra et lille antal store fabrikker, som forsyner mere end et land, samtidig med at der dog ogsaa findes et stort antal mindre produktionsanlaeg. Der er tendens til, at de stoerste fabrikkers produktion transporteres over stoerre afstande og videresaelges via et yderligere distributionsniveau.
Med hensyn til haerdet glas og isoleringsruder samt markedsfoering og distribution heraf ser der ud til at vaere tale om nationale eller endog regionale markeder. Baade haerdet glas og isoleringsruder er produkter, der ikke kan videreforarbejdes yderligere, og de fremstilles derfor normalt ikke til at blive lagt paa lager. I modsaetning til, hvad der gaelder for soelvbelagt og lamineret glas, kan der ikke opnaas stoerre produktionsbesparelser ved stordrift. Hurtig levering og lokal service opfattes som vaerende af afgoerende betydning for at vinde faste kunder.
Kommissionen har foretaget en rundspoerge hos floatglasproducenterne for at faa afklaret, hvor stor en del af salgspriserne transportomkostningerne for de ovenfor beskrevne fire typer glas til den almindelige handel tegner sig for. Heraf fremgaar, at omkostningerne varierer fra det ene segment til det andet, og at der ogsaa er forskelle blandt producenterne. Som foelge af den vaerditilvaekst, produktet tilfoeres ved den videre forarbejdning, er transportomkostningernes procentvise andel lavere end for det raa floatglas, og de udgoer ca. 3 til 6 % af salgsprisen ved en transportafstand paa 500 km og 7 til 10 % ved en afstand paa 1 000 km. Det er klart, at floatglasproducenterne transporterer store maengder glas til den almindelige handel ud over de nationale graenser. Men i denne beslutning er det ikke noedvendigt at afgraense det geografiske referencemarked yderligere, for selv den snaevrest mulige afgraensning vil ikke aendre noget ved vurderingen af konkurrenceforholdene.
Vurdering af konkurrenceforholdene (24) Den planlagte fusion vil tydeligvis ikke foere til, at Pilkington/SIV alene kommer til at indtage en dominerende stilling, hverken paa niveau 1 eller paa nogen af de relevane markeder paa niveau 2. Det maa imidlertid undersoeges, hvorvidt fusionen vil foere til, at de fem stoerste floatglasproducenter i EF tilsammen kommer til at indtage en dominerende stilling - dvs. en kollektiv dominans.
Selv om denne vurdering naturligvis maa omfatte begge niveauer, maa den foerst og fremmest foretages paa niveau 1 paa grund af de saerlige traek, der goer sig gaeldende for floatglasindustrien, fordi det raa floatglas til saavel bilruder som til den almindelige handel produceres paa samme floatanlaeg, og fordi de fem EF-producenter tilsammen staar meget staerkt paa dette niveau.
Vurdering paa niveau 1
i) Markedsandele
Faa aktoerer og staerk koncentration
(25) Ifoelge parternes oplysninger i anmeldelsen havde de forskellige aktoerer paa markedet i 1992 foelgende markedsandele (4) inden for EF i de fem store medlemsstater plus Belgien og Luxembourg, der tilsammen tegner sig for over 90 % af markedsvolumenet i EF:
Raat floatglas paa niveau 1 (9) " 25 50 5 5 15 25 50 5 5 15 5 5 25 50 5 5 15 5 5 25 50 5 15 25 50 25 50 5 15 5 25 25 50 2 50 15 25 15 25 5 50 5 25 5 15 25 50 15 25 5 15 5 5 15 5 5 15 5 5 5 5 25 50 5 5 15 5 5 5 15 15 25 5 15 5 90 95 94 89 93 82 92
Det er klart, at Pilkington efter overtagelse af det sjettestoerste og mindste floatglasproducent i EF fortsat vil ligge paa andenpladsen efter den stoerste producent, Saint-Gobain.
Selv om Pilkington/SIV og Saint-Gobain ifoelge disse tal tilsammen vil faa en markedsandel paa . . . (5) i EF, mener Kommissionen ikke, at de bliver i stand til at udoeve en kollektiv dominans. Som det senere vil fremgaa af Kommissionens analyse af mulighederne for, at alle de fem tilbageblivende floatglasproducenter kommer til at udoeve kollektiv dominans tilsammen, vil Saint-Gobain og Pilkington blive udsat for effektiv konkurrence fra Glaverbel, PPG og Guardian, der producerer stort set samme produktionsortiment, staar staerkt oekonomisk og desuden har betydelig overkapacitet til produktion af raat floatglas, som derefter kan videreforarbejdes af det betragtelige antal uafhaengige videreforarbejdningsvirksomheder paa niveau 2.
Tallene viser ogsaa, at i de fem store EF-lande vil de fem tilbageblivende floatglasproducenter efter den planlagte fusion tilsammen have en markedsandel paa 89 % eller derover paa verdensplan og en markedsandel paa tilsammen 92 % inden for EF. Det betyder, at ca. 8 % af forbruget i EF maa stamme fra import foretaget af uafhaengige konkurrenter.
(26) Selv om den ovennaevnte markedsandel er meget hoej, finder Kommissionen, at tallene ikke giver et helt korrekt billede af floatglasproducenternes samlede markedsandel. Der er taget hensyn til import af floatglas i EF fra anlaeg uden for EF, der ejes eller kontrolleres af de samme producenter. Der er hovedsagelig tale om anlaeg beliggende i OEsteuropa og Skandinavien med en floatglaskapacitet paa ca. 10 % af den samlede kapacitet i EF. Der foregaar en betydelig import af floatglas fra disse anlaeg til EF. Der findes ingen andre floatanlaeg i Europa, bortset fra to fabrikker tilhoerende det tyrkiske selskab, Tuerkiye Sise Ve Cam Fabrikalari S.A. (TSCF).
(27) Kommissionen har revideret markedsandelene paa niveau 1 paa grundlag af den faktiske produktion af floatglas i anlaeg beliggende inden for EF plus import fra anlaeg ejet af EF-producenterne i OEsteuropa og Skandinavien samt anden import (6). Kommissionen mener, at dette reviderede beregningsgrundlag giver et mere korrekt billede af den generelle situation paa markedet (7).
De individuelle markedsandele, der kan udledes, stemmer stort set overens med den af parterne oplyste markedsandel inden for EF, selv om producenter med anlaeg uden for EF (Pilkington, Glaverbel og Guardian) har en lidt stoerre markedsandel.
Paa dette grundlag fremkommer foelgende markedsandele (8).
" 20 30 20 30 20 5 10 5 10 5 20 30 20 30 20 30 40 30 40 30 10 15 10 15 10 10 15 10 15 10 5 10 5 10 5 10 1 96 2 96 3 4 4
De tilbageblivende fem producenter tegner sig saaledes for over 95 % af udbuddet af floatglas i EF.
(28) Asymmetriske markedsandele
Saint-Gobains og Pilkingtons markedsandele ligger henholdsvis lidt over og lidt under 30 % paa niveau 1. Men Saint-Gobain er fortsat den klart foerende producent af floatglas, baade til den almindelige handel og (isaer) til bilindustrien. Glaverbels, PPG's og Guardians markedsandele er langt lavere. Deres markedsandele paa niveau 1 ligger 15 til 25 % under Saint-Gobains og Pilkingtons, selv om der har kunnet konstateres visse udsving i deres relative markedsandele.
Paa EF-niveau er aggregeringsniveauet saa hoejt, at det daekker over aendringer i nationale markedsandele, som maa opfattes som tegn paa, at der tidligere har bestaaet konkurrence.
F.eks. faldt Pilkingtons andel af det britiske marked for raat floatglas til den almindelige handel i aarene fra 1990 til 1992 fra ca. 55 % til 43 %, medens Gobains andel steg fra 13 % til 18 %. De vigtigste aarsager til denne aendring var foelgende:
- for det foerste foerte de relativt hoeje kurser paa det britiske pund i forhold til andre EF-valutaer til en stigning i importen (Pilkington er den eneste producent med anlaeg i UK)
- for det andet bevirkede Saint-Gobains overtagelse af en af de stoerste britiske forhandlere, Solaglas, at Solaglas gradvis skiftede Pilkington ud med Saint-Gobain som leverandoer.
Sideloebende hermed vandt Pilkington i samme periode stoerre indpas paa det franske marked, hvor virksomheden oegede sin markedsandel fra 3 % til 6 %.
Guardian har tidligere optraadt som en aggressiv konkurrent paa markedet. Guardian er den eneste af de nuvaerende seks floatglasproducenter i EF, der har oeget sin markedsandel igennem de tre aar. Virksomheden kom foerst ind paa markedet i EF i 1981, da den etablerede sit foerste floatanlaeg i Europa paa en bar mark uden infrastrukturer i Luxembourg. Siden da har Guardian opfoert yderligere anlaeg i Luxembourg og Spanien. Virksomhedens andet floatanlaeg i Spanien ventedes at blive sat i drift i november 1993.
ii) Saerlige traek ved produktionen og markedet
Stor indbyrdes afhaengighed af strukturelle aarsager
(29) Som foelge af strukturerne i floatglasproduktionen kan de vigtigste aktoerer paa markedet ikke handle uafhaengigt af hinanden. Produktionen af floatglas er meget kapitalintensiv. Mindstegraensen for et effektivt produktionsvolumen i et nyt floatanlaeg ligger paa ca. 150 000 tons om aaret med kapitalomkostninger paa ca. 100 mio ECU. Naar anlaeggets ovn foerst er sat i drift og produktionen paabegyndt, maa floatanlaegget vaere i uafbrudt drift doegnet rundt i de naeste ti aar. Af tekniske aarsager maa der produceres med noget naer fuld kapacitet, for ellers gaar det ud over kvaliteten, og da break-even punktet for kapacitetsudnyttelsen ligger ret hoejt, vil det ikke vaere rentabelt at drive anlaegget med en lav produktion. Hvis en ny produktion saettes i gang, vil det derfor helt klart paavirke de andre producenter paa markedet, netop fordi det ikke er muligt at koere med et lavt produktionsvolumen. Der er derfor stor indbyrdes afhaengighed mellem aktoererne paa markedet.
Maettet marked med stigende overkapacitet
(30) Markedet for floatglas er et maettet og relativt stabilt marked, med udsigt til en langsom, men stoet vaekst paa laengere sigt. Der er derfor ikke noget stoerre incitament til at gaa mere aktivt ind i konkurrencen og soege at vinde markedsandele. Samtlige floatglasproducenter opererer med overkapacitet. Den teoretiske kapacitetsudnyttelse (10) ligger for oejeblikket paa mellem 78 % og 93 %. Det svarer til en overkapacitet paa mellem 7 % og 22 % paa niveau 1. Skoent dette maalt i forhold til andre industrigrene er en relativt lille overkapacitet, har den stor indvirkning paa floatglasindustrien, specielt i betragtning af de faktorer, der kendetegner efterspoergslen efter dens produkter.
Desuden er markedet for oejeblikket - og vil i den naermeste fremtid vaere - praeget af en afmatning i efterspoergslen efter floatglas, bl.a. paa grund af den konjunkturbestemte nedgang i byggeriet og i bilindustrien.
Lav efterspoergselselasticitet
(31) Parternes oekonomiske konsulenter har udtalt foelgende:
»Paa kort og mellemlang sigt er efterspoergslen efter floatglas praeget af manglende priselasticitet for et bredt udsnit af prisers vedkommende. Aftagerne af floatglas skal primaert findes inden for bilindustrien og byggesektoren. I begge sektorer udgoer udgifterne til koeb af glas kun en lille broekdel af de samlede produktionsomkostninger, og desuden findes der ikke noget gyldigt alternativ til floatglas. Der er derfor ikke stoerre sandsynlighed for, at en stigning i glaspriserne vil resultere i nogen naevnevaerdig nedgang i efterspoergslen. Ud fra de droeftelser, vi har haft med erhvervsledere i disse sektorer, har vi draget den konklusion, at efterspoergselselasticiteten er meget lav, nok paa omkring 0,1-0,3 ved de hidtil konstaterede udsving i reelle priser.
Der er tendens til, at virksomheder, der udbyder produkter med uelastisk efterspoergsel (til konkurrencedygtige priser), vil have et staerkt incitament til at danne karteller eller samordne deres adfaerd, hvor det er muligt«.
Kommissionen vil ikke gaa naermere ind paa tallet for priselasticiteten, men kan helt tilslutte sig den opfattelse, disse oekonomer giver udtryk for, specielt med hensyn til den meget lave efterspoergselselasticitet og det staerke incitament til kartellignende, dvs. parallel, adfaerd.
Tidligere karteltendenser
(32) Kommissionen er bekendt med to tidligere eksempler paa karteldannelser i branchen.
- For det foerste har tre italienske planglasproducenter ved Kommissionens beslutning 89/93/EOEF (11) faaet paalagt boeder for overtraedelse af EOEF-traktatens artikel 85, stk. 1. Det blev i beslutningen ogsaa fastslaaet, at virksomhederne havde overtraadt traktatens artikel 86. De tre producenter var SIV, Fabbrica Pisani SpA (FP), som er et Saint-Gobain-datterselskab, og Varnante Pennitalia (VP), som er et PPG-datterselskab. De tre virksomheder indbragte hver isaer sagen for Domstolen, og den blev behandlet af Retten i Foerste Instans. I sin dom af 10. marts 1992 (12) stadfaestede Domstolen en raekke elementer i kommissionsbeslutningen med hensyn til FP's og SIV's overtraedelse af traktatens artikel 85, stk. 1. For VP's vedkommende annullerede Domstolen Kommissionens beslutning under henvisning til, at Kommissionen ikke havde foert tilstraekkeligt bevis for, at VP havde deltaget i en samordnet praksis.
- For det andet har det tyske Bundeskartellamt i en nylig afgoerelse (13) nedlagt forbud mod et pris- og rabatkartel inden for distribution af planglas og isoleringsglas i Nordtyskland. En raekke virksomheder, bl.a. selskaber tilhoerende Saint-Gobain- og Pilkington-grupperne, fik paalagt boeder i den sag. Afgoerelsen er nu blevet endelig, eftersom den ikke blev appelleret til de tyske domstole.
Priser og rentabilitet
Nominelle priser
(33) Parterne har anfoert, at der har vaeret betydelige prisfald inden for floatglas. Prisen paa basisproduktet - 4 mm klart floatglas - er igennem de seneste tre aar faldet med omkring 30 %, og set i forhold til rekordprisen i 1989 har prisfaldet vaeret endnu stoerre. Disse oplysninger underbygges af andre prisoplysninger i Kommissionens besiddelse. Selv om prisfaldet for en mindre dels vedkommende kan forklares med en oeget produktionseffektivitet, er det efter Kommissionens opfattelse hovedsagelig et resultat af faldende efterspoergsel i forhold til udbuddet sammen med lav priselasticitet i efterspoergslen efter floatglas.
Slutningen af 80'erne var generelt en periode, der af forskellige aarsager var praeget af en relativt hoej vaekst inden for EF. Ser man paa de GEPVP-data (14), som parterne har fremsendt, fremgaar det, at kapacitetsudnyttelsen var saerdeles hoej i denne periode. I 1987 og 1988 laa kapacitetsudnyttelsen saaledes paa over 100 % af den teoretiske kapacitet (15). Der er derfor ikke noget maerkeligt i, at priserne steg saa kraftigt i slutningen af 80'erne.
I begyndelsen af 90'erne indtraadte der imidlertid en stagnation i EF's oekonomi, som derefter gradvis kom ind i en recession. De oekonomiske lavkonjunkturer og den vedvarende hoeje realrente har saerlig negative indvirkninger paa efterspoergslen efter kapitalgoder som nybyggeri og biler, som stoerstedelen af floatglasproduktionen bruges til. Det kan derfor ikke undre, at priserne faldt brat i takt med den faldende efterspoergsel. Prisen paa 4 mm klart floatglas i de stoerste glasproducerende lande i EF (Belgien, Frankrig, Tyskland, Italien og Det Forenede Kongerige) laa ved midten af 1993 under niveauet fra foer 1986, selv i nominelle priser. Samtidig blev virkningerne af prisfaldet forstaerket af floatglasproduktionens staerkt kapitalintensive karakter, der resulterer i relativt lave variable omkostninger. Selv med staerkt faldende priser kan producenterne faa daekket alle deres variable omkostninger ind og derudover ogsaa nogle af deres faste omkostninger. Priserne paa det raa floatglas ser derfor ud til at haenge meget noeje sammen med de generelle oekonomiske konjunkturer.
Reelle priser
(34) Parterne har indsendt historiske data beregnet af deres oekonomer, som viser, at de relle priser paa floatglas i Europa er blevet noget naer halveret igen nem den sidste snes aar. For Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige er de relle priser beregnet ved at indregne et forbrugerprisindeks i de nominelle priser. Ifoelge parternes oekonomer taler disse tal for, at floatglasproducenterne ikke tidligere har haft nogen kollektivt dominerende stilling. Kommissionen maa dog paapege, at der i denne analyse ikke er taget hoejde for de betydelige forbedringer i produktivitet og produktionsmetoder, floatglasproducenterne har opnaaet i samme periode, selv om der ikke kan herske nogen tvivl om, at effektivitetsforoegelsen ogsaa er kommet kunderne til gode.
Rentabilitet
(35) I koelvandet paa det store prisfald er der sket en betydelig tilbagegang i floatglasproducenternes rentabilitet i 90'erne. Tallene fra parternes oekonomer viser, at Saint-Gobains, Pilkingtons og Glaverbels driftsoverskud i 1991 faldt med mellem 27 % og 36 % i forhold til aaret foer. I de samme virksomheder gik overskudsgraden endnu laengere tilbage. Pilkingtons samlede resultat i det regnskabsaar, der sluttede pr. 31. marts 1993, laa 75 % under 1991. Glaverbel har kunnet melde om stoerre tab i de foerste seks maaneder af 1993, hvilket er foerste gang, virksomheden har haft underskud siden 1980. Ogsaa SIV koerer nu med underskud. Overskuddets vaerdi som maalestok paavirkes imidlertid af en raekke andre faktorer og kan derfor ikke bruges som bevis for, at de paagaeldende producenter ikke tidligere har haft en staerk stilling paa markedet. Af de ovenfor beskrevne aarsager er rentabiliteten sandsynligvis i hoej grad konjunkturbestemt.
iii) Gennemsigtigheden paa markedet
Prisgennemsigtighed
(36) Af Kommissionens undersoegelser fremgaar, at markedet ikke er praeget af nogen naevnevaerdig prisgennemsigtighed paa basis af producentprislister. Det skyldes, at der enten ikke findes prislister (Guardian), eller at de lister, der findes (Pilkington), ikke har vaerdi i den henseende paa grund af de store rabatter, der ydes, og som forhandles individuelt med den enkelte kunde.
Producentforbindelser
(37) Der findes en raekke relationer mellem de enkelte producenter. Saadanne relationer vil kunne oege gennemsigtigheden paa markedet, men de er generelt ikke tilstraekkelige til at skabe en kollektiv dominans.
Teknologiske forbindelser
(38) Paa det teknologiske plan var det Pilkington, der udviklede den grundlaeggende produktionsmetode, som derefter blev givet i licens til andre producenter. Der findes ogsaa en raekke produktlicensaftaler mellem Saint-Gobain, Pilkington, SIV og Glaverbel.
Krydsleverancer
(39) Der er tradition for krydsleverancer mellem producenterne. Kommissionen har undersoegt disse krydsleverancer i aarene 1990, 1991 og 1992. Blandt de seks producenter (16) har Guardian kun i begraenset omfang deltaget i krydsleverancer. For de fem oevrige producenters vedkommende har krydsleverancer typisk tegnet sig for mellem 3 og 7 %, af det samlede produktionsvolumen (baade koeb og salg), naar der ses bort fra Saint-Gobain, der koeber langt mindre hos de andre producenter. For SIV's vedkommende er der tale om ret store leverancer af den type, saerlig i 1992, hvor SIV fik daekket over 60 % af sit behov for glas til bilruder hos Pilkington og Saint-Gobain.
Der er regulaere tekniske og effektivitetsbetonede grunde til at koebe mindre maengder hos andre producenter. Et floatanlaegs driftseffektivitet reduceres, hver gang der sker aendringer i produktionen. Hyppige aendringer i tykkelsen af det floatglas, der produceres, reducerer ogsaa driftseffektiviteten, og en vekslen mellem produktion af klart glas og tonet glas kan resultere i tab af 5 til 7 produktionsdage. Naar en producent faar en hasteordre paa en mindre maengde tonet glas, kan det derfor vaere mere rationelt at koebe denne maengde hos en anden producent i stedet for at gribe ind i den eksisterende produktionsplan.
Krydsleverancer har ogsaa betydning under reparationer af et floatanlaeg, som altid skal foregaa i kold tilstand (»cold repair«), saaledes at der ikke kan produceres i anlaegget i den tid, reparationen tager. Kold reparation af en ovn tager ca. seks maaneder og maa ske gennemsnitligt hvert tiende aar. For at opretholde produktionen i de senere led kan det vaere noedvendigt at faa forsyninger fra en anden producent imens, specielt hvis man ikke har saa mange floatanlaeg selv. SIV er den producent, der har faerrest floatanlaeg. I 1992 skulle der gennemfoeres en omfattende reparation i SIV's Flovetro-fabrik. For at opretholde sin produktion af bilglas maatte SIV i den tid skaffe sig alternative forsyninger, fordi SIV's San Salvo- og Porto Marghara-anlaeg ikke kunne levere de kraevede maengder. Nu, hvor reparationen er tilendebragt, er disse leverancer ophoert.
Kommissionen bemaerker desuden, at sideloebende med de seneste aars tilbagegang i efterspoergslen har man ogsaa kunnet konstatere en betydelig nedgang i de samlede krydsleverancer.
Joint venture-forbindelser
(40) Et af SIV's tre floatglasanlaeg drives som et 50/50-joint venture mellem SIV og Fabbrica Pisana SpA under navnet Flovetro. Fabbrica Pisana SpA er et helejet datterselskab af Saint-Gobain. Pilkingtons og Techints faelles overtagelse af SIV vil saaledes resultere i producentrelationer mellem Saint-Gobain og Pilkington. De tre andre floatglasproducenter har imidlertid ingen interesser i Flovetro, og der forekommer ikke at vaere andre relationer i produktionsleddet i sektoren.
SIV har tidligere ogsaa haft to joint ventures med Glaverbel, nemlig Splintex, der producerer bilglas, og Ilved, der fremstiller spejlglas. Som foelge af uenighed mellem moderselskaberne om priserne paa floatglasleverancer er disse joint venture-projekter imidlertid nu brudt sammen. Kommissionen har faaet oplyst, at Splintex nu igen kontrolleres af Glaverbel alene. For Ilveds vedkommende er SIV og Glaverbel for oejeblikket impliceret i en voldgiftssag i Genève, ligesom der koerer sager for domstolene i Bruxelles og Vasto (Italien).
Saint-Gobain og Asahi (Glaverbels moderselskab) har for nylig etableret et joint venture (17) til koordinering af moderselskabernes forskning og udvikling inden for plast-coatet sikkerhedsglas fortrinsvis til biler. Moderselskaberne har aftalt, at slutproduktet - lamineret sikkerhedsglas - skal produceres, markedsfoeres og saelges af begge parter uafhaengigt af hinanden. Sagen behandles for oejeblikket saerskilt i Kommissionen.
iv) Produktionsomkostninger og produktspredning
Omkostninger
(41) Floatglasproduktionen er saerdeles kapitalintensiv. Ifoelge parternes egne skoen tegner de faste omkostninger sig for en meget stor del (ca. 65 %) af de samlede omkostninger. I det omfang, hvor kapitalomkostningerne er identiske, og den grundlaeggende produktionsmetode er den samme, maa produktionsomkostningerne inden for floatglasproduktionen ogsaa antages at vaere nogenlunde de samme overalt. Desuden er der noget naer universel enighed blandt floatglasproducenterne om, at et floatanlaeg for at kunne operere effektivt maa have en kapacitet paa mindst 150 000 tons, med kapitalomkostninger paa omkring 100 mio. ECU.
Hvad de variable omkostninger angaar, anerkender Kommissionen, at der er forskelle paa stoerrelsen af udgifterne til loenninger, energi, raavarer (raavarepriser plus transportomkostninger). Men den samlede virkning af disse forskelle mindskes af, at de variable omkostninger kun udgoer en ret lille del af de samlede omkostninger. Det ser saaledes ikke ud til, at nogen enkelt floatglasproducent har naevnevaerdige omkostningsfordele frem for andre producenter.
Produktspredning
(42) Selv om klart floatglas er en homogen handelsvare, undergaar ca. 70 % af det primaere floatglas en videre forarbejdning, foer det saelges i den almindelige handel. Forskning og udvikling har faaet stigende betydning i takt med, at producenterne har soegt at udvide deres udbud af produkter med hoej vaerditilvaekst. Det har foert til nyskabelser inden for »on-line coating« og udvikling af nye glastyper med energispare- og solfilteregenskaber. Saadanne produktinnovationer foerer til en stoerre spredning i produkterne, hvilket mindsker sandsynligheden for konkurrencebegraensende samordning.
Alle floatglasproducenter raader over den fornoedne produktionskapacitet til at fremstille saavel lamineret som haerdet sikkerhedsglas, men de glastyper, der kraeves i moderne biler, er blevet stadig mere avancerede. Det har resulteret i, at efterspoergslen i dag er koncentreret om sikkerhedsglas med stadig mere kompliceret formgivning og saerlige termiske egenskaber.
v) Aktuel og potentiel konkurrence - adgangsbarrierer
Aktuel konkurrence
(43) Kommissionen har kun kunnet indkredse en enkelt anden producent, der eksporterer floatglas i naevnevaerdigt omfang til EF - den tyrkiske virksomhed, TSCF. TSCF har kun en ganske ubetydelig markedsandel, nemlig ca. 1 %. Virksomheden opererer for oejeblikket med noget naer fuld kapacitetsudnyttelse.
Potentiel konkurrence
(44) Der ser ikke ud til at vaere stoerre sansynlighed for, at nye konkurrenter vil traenge ind paa EF's floatglasmarked.
- Floatglasproduktionen er meget kapitalintensiv, og opfoerelse af et floatanlaeg med den minimumskapacitet, der skoennes at vaere noedvendig for en effektiv drift, anslaas at koste 100 mio. ECU. Investeringer i et floatanlaeg er desuden en »sunk cost« - dvs. en massiv investering, der ikke kan tjenes hjem igen, hvis projektet ikke lykkes.
- Den generelle overkapacitet i branchen og den forventede stigning i den uudnyttede kapacitet kan i sig selv afholde andre fra at soege ind paa dette marked.
- Effektiv drift af et floatanlaeg kraever teknologi og knowhow, som konkurrenter uden for branchen ikke noedvendigvis er i besiddelse af.
- Selv om en investor har den fornoedne kapital, teknologi og vilje til at loebe den risiko, der er forbundet med at soege ind paa dette marked, vil der paa kortere sigt ikke vaere stoerre sandsynlighed herfor. Alene selve opfoerelsen af anlaegget tager to aar, og dertil kommer den tid, det kan tage at indhente byggetilladelse, der kan forsinkes eller endog afslaas af miljoemaessige grunde.
I den nuvaerende situation er der paa mellemlang sigt ingen sandsynlighed for, at nye konkurrenter vil dukke op paa markedet. Parterne har ogsaa selv i deres anmeldelse anfoert, at der i det mindste i de kommende tre aar ikke er stoerre sandsynlighed herfor, og Pilkington regner ikke med, at de store uafhaengige floatglasproducenter i Fjernoesten vil soege at komme ind paa EF-markedet paa egen haand.
Importtold
(45) Ved import af floatglas samt lamineret glas, haerdet glas, isoleringsruder og spejlglas opkraeves der normalt told (paa mellem 3,8 og 6,5 %). Over for EFTA-landene, Tyrkiet, Polen, Ungarn, Tjekkiet og Slovakiet anvendes der en nulsats. Importen til EF fra andre lande end EFTA-lande, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Polen og Tyrkiet (som Kommissionen har medregnet i sin beregning af markedsandele) vil derfor blive belagt med told.
vi) Muligheden for at fastholde en eventuel konkurrencebegraensende parallel adfaerd
Incitamenter til at fravige en stiltiende samordning
(46) De oekonomiske vilkaar for floatglasproduktion, dvs. de relativt lave variable omkostninger, der kan give en hoej marginal profit ved oeget salg, giver den enkelte floatglasproducent et staerkt incitament til at underbyde konkurrenterne for at oege sin markedsandel. Da det er vanskeligt hurtigt at afsloere en saadan underbydning, vil enhver samordning blive undermineret af, at den enkelte producent ved, at de andre har et incitament til at fravige enhver stiltiende prisoverenskomst. Selv om efterspoergslen paa markedet som helhed er praeget af lav priselasticitet, ser der ud til at vaere noget stoerre priselasticitet for den enkelte, individuelle udbyder.
Asymmetrisk vertikal integration
(47) Graden af vertikal integration er meget varierende. Af de tilbageblivende fem producenter er det Saint-Gobain, der udviser den stoerste grad af vertikal integration, efterfulgt af Pilkington og Glaverbel. PPG og Guardian er langt mindre integrerede. I betragtning af den rolle, forarbejdningsvirksomhederne spiller, og den staerkt opsplittede forsyningskaede vil mulighederne for en samordning vaere stoerst paa niveau 1. Men en saadan samordning vanskeliggoeres af de forskellige grader af vertikal integration. Uafhaengige forhandlere vil have stoerre tendens til at koebe hos PPG og Guardian, fordi de ikke konkurrerer med deres salgsselskaber, saaledes som de goer med Saint-Gobains og Pilkingtons datterselskaber.
Virkningerne af ny kapacitet
(48) Guardian har etableret et nyt floatanlaeg i Tudela i Navarra (Spanien). Der er tale om et relativt stort anlaeg, der efter planerne skulle starte produktionen i november 1993. Dermed vil overkapaciteten inden for EF blive oeget yderligere. Guardians behov for at faa afsat denne merproduktion vil modvirke ethvert forsoeg paa at etablere en konkurrencebegraensende parallel adfaerd.
vii) Flovetro
(49) Flovetro-anlaegget er det mindste af SIV's tre anlaeg, og anlaeggets produktion svarer til 2 % af salget af floatglas i EF. Anlaegget drives med Saint-Gobain-teknologi. SIV's to repraesentanter i Flovetros fire mand store bestyrelse er ifoelge en fortrolighedserklaering forpligtet til ikke at videregive oplysninger om denne teknologi. I betragtning af den relative mangel paa fleksibilitet i floatglasproduktionen forekommer der ikke at vaere stoerre spillerum for at lade afsaetningsmaessige overvejelser indgaa i produktionsprocessen. I princippet drives dette joint venture paa 50/50-basis, og de to moderselskaber aftager en lige stor del af produktionen. Flovetro er selvfinansierende med overskuddet fra salget til moderselskaberne. Virksomheden raader kun over begraensede lagerfaciliteter, og produktionen tilrettelaegges saerskilt og afhentes pr. lastbil til hvert moderselskab.
Den oprindelige joint venture-aftale vedroerende Flovetro mellem SIV og Saint-Gobain blev anmeldt til Kommissionen den 31. januar 1978, og sagen blev afsluttet med fremsendelse af en administrativ skrivelse - et »comfort letter« - den 9. august 1979. En saadan administrativ skrivelse fra Kommissionen er ikke ensbetydende med en tidsubegraenset godkendelse, og Kommissionen kan foelgelig tage sagen op til fornyet overvejelse, hvis den grundlaeggende situation aendrer sig.
Vurdering paa niveau 2 - den almindelige handel
Saerlige traek ved markedet
(50) Forsyningskaeden frem til den endelige forbruger har et yderst kompliceret forloeb. Den stoerste vanskelighed bestaar i, at efterhaanden som glasset bevaeger sig frem gennem kaeden, kan det ogsaa videreforarbejdes paa forskellige niveauer. Det bedste eksempel herpaa er det ubehandlede glas, der kan haerdes eller lamineres, hvorefter alle tre glastyper kan benyttes til fremstilling af isoleringsruder.
Analysen kompliceres yderligere af det store antal aktoerer i forsyningskaeden. Kommissionen har konstateret, at der findes flere tusind uafhaengige (dvs. uden tilknytning til en floatglasproducent) producenter af isoleringsruder i EF, over 100 producenter af haerdet glas og mindst 20 producenter af lamineret glas og soelvbelagt glas.
De noejagtige markedsandele er vanskelige at beregne, men som helhed staar floatglasproducenterne ikke saa staerkt paa niveau 2-markedet, som de goer paa niveau 1. Denne antagelse bekraeftes af de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, og hvoraf det synes at fremgaa, at de nuvaerende seks floatglasproducenter tilsammen har ca. 30 % af markedet for isoleringsruder, 65 % inden for haerdet glas, 60 % inden for lamineret glas og 80 % inden for soelvbelagt glas fremstillet inden for EF.
Sammenlaegning af markedsandele
(51) Fusionen vil ikke eller ikke i naervnevaerdigt omfang foere til nogen overlapning mellem Pilkingtons og SIV's markedsandele, bortset fra paa markedet for lamineret glas i Tyskland. For det foerste producerer SIV ikke soelvbelagt og haerdet glas til den almindelige handel. For det andet ligger SIV's markedsandel i Italien inden for isoleringsruder paa under 1 %, medens Pilkington ikke er aktiv paa det italienske marked. Situationen efter fusionen med hensyn til salg af lamineret og ubehandlet glas til den endelige forbruger fremgaar af foelgende tabel:
Lamineret glas (22) Frankrig 5 5 15 5 15 25 50 5 15 25 Tyskland 25 50 5 15 25 50 25 50 5 15 5 Italien 5 15 25 15 25 25 35 25 50 15 25
Ubehandlet glas, solgt til den endelige forbruger (23) Frankrig 5 5 5 15 25 50 25 Tyskland 25 50 5 25 50 25 50 Italien 5 25 50 25 50 25 50 25 50
Naar der ses bort fra salg af lamineret glas i Tyskland, er sammenlaegningen af markedsandele uden stoerre betydning. Pilkington anslaas at ville faa en markedsandel paa . . . (18) inden for lamineret glas i Tyskland, men vil blive udsat for konkurrence fra Saint-Gobain og Glaverbel og i saerdeleshed fra de uafhaengige.
Det er klart, at Pilkington/SIV ikke paa egen haand vil komme til at indtage en dominerende stilling.
Kollektiv dominans
(52) Det vil generelt vaere mere vanskeligt at etablere kollektiv dominans paa niveau 2, og der er mindre sandsynlighed for en saadan dominans i betragtning af, at der er flere konkurrenter her i kraft af det store antal uafhaengige forhandlere med en betydelig markedsandel og let adgang til markedet. Denne situation ser ikke ud til at ville aendre sig, forudsat at udbuddet af det raa floatglas fra niveau 1 er praeget af tilstraekkelig konkurrence. Af de ovenfor i forbindelse med analysen paa niveau 1 anfoerte grunde maa det ventes at ville vaere tilfaeldet i fremtiden.
Med hensyn til salg af ubehandlet glas til endelige forbrugere i Tyskland vil Pilkington og Saint-Gobain ganske vist tilsammen faa en markedsandel paa over . . . (19), men PPG, Glaverbel og Guardian (der har en markedsandel paa ca . . . (20) er alle til stede paa det tyske marked og vil begraense Saint-Gobains og Pilkingtons muligheder for at forhoeje priserne. Pilkington og Gobain har ikke tidligere med udelukkende strukturelle midler vaeret i stand til at gennemtvinge hoejere priser i Tyskland, og Pilkington vil kun faa oeget sin markedsandel en smule med overtagelsen af SIV.
Vurderingen paa niveau 2 - Bilruder
Saerlige traek ved markedet
(53) Markedet for bilruder er vaesensforskelligt fra den almindelige handel, eftersom der findes faerre uafhaengige forarbejdningsvirksomheder paa niveau 2, specielt hvad angaar glas til bilproducenterne. Det betyder paa den ene side, at der paa niveau 1 kun saelges begraensede maengder glas til videreforarbejdning, men paa den anden side adskiller konkurrenceforholdene sig ikke saa meget fra forholdene paa niveau 1, specielt ikke hvad angaar glas til bilproducenterne.
Alle seks eksisterende floatglasproducenter er aktive inden for produktion af glas til bilindustrien, men den relative koncentrationsgrad er langt hoejere her, og Guardian er foerst for nylig kommet ind paa markedet. I betragtning af de saerlige krav, bilproducenterne stiller til produktkvalitet og produktudvikling, maengder og korrekt timet levering, er den eneste anden konkurrent af naevnevaerdig betydning paa markedet for glas til bilindustrien den uafhaengige familieejede virksomhed Soliver i Belgien.
Hvad angaar udskiftningsruder, findes der et langt stoerre antal uafhaengige leverandoerer, bl.a. Duglass og Rioglass (Spanien), Heywood Williams Group (UK), Troesch (Schweiz), Vetro-Sud (Italien), Irda Safety Glass (Graekenland), W-Laminated AB (Sverige), Lamil AB (Norge), Lipponen Tarnglass og Jaakko-Tuote (begge Finland).
Markedsandele
(54) Ifoelge parternes oplysninger havde de forskellige producenter i 1991 foelgende markedsandele (baseret paa antal solgte ruder) (21).
" 5 15 5 15 25 50 15 15 25 15 25 5 15 5 25 50 25 50 25 50 25 25 50 25 50 25 50 25 5 15 5 15 5 15 5 5 5 5 5 15 5 15 5 5 5 15 25 15 100 100 100
Disse markedsandele svarer stort set til de andele, Kommissionen har beregnet sig frem til paa basis af vaerdi, bortset fra at Pilkingtons markedsandel reelt maa antages at vaere lidt stoerre og SIV's lidt mindre inden for bilruder til udskiftning, og at Guardian allerede er kommet ind paa baade markedet for originalt monterede bilruder og - i saerdeleshed - markedet for udskiftningsruder.
Via fusionen vil Pilkington faa styrket sin position paa markedet, specielt paa markedet for originalt monterede laminerede og haerdede ruder, men vil fortsat ligge paa en klar andenplads efter den stoerste producent, Saint-Gobain.
Kollektiv dominans
Markedet for originalt monterede bilruder
(55) Efter fusionen vil Saint-Gobain og Pilkington/SIV tilsammen faa en markedsandel paa ca. . . .(24) inden for glas til bilindustrien. Af foelgende grunde finder Kommissionen imidlertid ikke, at dette vil foere til, at der opstaar et duopol.
Aftagernes markedsstyrke
(56) Bilproducenterne staar meget staerkt som aftagere. Deres position forstaerkes desuden af en vis tendens til kun at have én leverandoer til hver glastype. Dermed stilles de enkelte floatproducenter i en »alt-eller-intet«-situation, hvor de kaemper om at komme til at daekke hele bilproducentens behov for en bestemt glastype og ikke bare en varierende del af behovet. Dette konkurrencepres forstaerkes yderligere af, at bilproducenterne uden vanskelighed kan skifte leverandoer. Selv hvor den hidtidige leverandoer er indehaver af de relevante ejendomsrettigheder, staar bilproducenterne saa staerkt som aftagere ved afgivelse af nye ordrer, at de kan tvinge de hidtidige leverandoerer til at give nye leverandoerer adgang til at udnytte saadanne rettigheder. Samtidig betyder bilproducenternes avancerede indkoebsorganisation, at de er i stand til at holde noeje oeje med floatglasproducenternes omkostninger og priser.
Ingen af de bilfabrikanter, Kommissionen har vaeret i kontakt med, har givet udtryk for bekymring over den planlagte fusion. I betragtning af den kraftige tilbagegang i salget af biler i EF (ca. 20 % i 1993) har bilfabrikanterne kunnet genforhandle de bestaaende kontrakter og vaeret i stand til at presse priserne ned i de nye, langfristede kontrakter. Dette er et eksempel paa de nye, aggressive indkoebsteknikker, der har vundet indpas i sektoren, og som har givet sig udslag i, at endog de nominelle leveringspriser er faldet under kontrakternes loebetid. Saadanne kontrakter er nu blevet almindelige.
Overskudskapacitet
(57) Paa markedet for glas til bilindustrien er der langt stoerre overkapacitet, end der er inden for produktion af det raa floatglas paa niveau 1. Ifoelge de oplysninger om kapacitetsudnyttelsen, Kommissionen er kommet i besiddelse af, har de nuvaerende seks floatglasproducenter samt Soliver for oejeblikket en overkapacitet paa 20-35 % inden for lamineret glas og paa 15-40 % inden for haerdet glas. I saerdeleshed har Glaverbel og PPG meget stor overkapacitet maalt i forhold til Saint-Gobain og Pilkington/SIV. Det samme gaelder Guardian, som foerst for nylig er kommet ind paa markedet for glas til originalmontering i bilindustrien og bilruder til udskiftningsmarkedet i EF, og hvis nye anlaeg i Grevenmacher i Luxembourg blev sat i drift i februar 1993.
Bilruder til udskiftningsmarkedet
(58) Selv om Pilkington/SIV og Saint-Gobain tilsammen har en markedsandel paa over . . . (25) inden for baade lamineret og haerdet glas i denne sektor, mener Kommissionen af de nedenfor anfoerte grunde ikke, at der vil opstaa et duopol paa dette marked.
Antallet af uafhaengige leverandoerer
(59) Ud over leverandoererne i bilindustrien findes der et ret stort antal uafhaengige konkurrenter, som vil hjaelpe med til at opretholde en effektiv konkurrence.
Noedvendigheden af at opretholde salget til udskiftningsmarkedet
(60) Udviklingen paa dette marked gaar i retning af oeget markedsstyrke paa aftagersiden med virksomheder som Auto-Windscreens (26) og Carglass, der organiserer deres indkoeb og salg af glas paa nationalt og internationalt plan og etablerer kaeder af servicecentre, selv om deres stilling som aftagere dog langt fra kan maale sig med den stilling, bilproducenterne indtager paa markedet for bilruder til originalmontering. Imidlertid er det ikke i floatglasproducenternes interesse at svaekke disse forhandleres stilling. For at kunne konkurrere med de autoriserede forhandlere af originaludstyr maa de uafhaengige forhandlere af udskiftningsruder i forvejen anvende lavere priser over for forbrugerne. En svaekkelse af deres stilling ville udelukkende bevirke, at efterspoergslen efter udskiftningsruder blev flyttet fra disse forhandlere til markedet for originaludstyr. Og det ville vaere til skade for floatglasproducenterne, eftersom de priser, de leverer til paa markedet for udskiftningsruder, er hoejere end paa markedet for originaludstyr, samtidig med at det ville styrke bilproducenternes markedsstyrke yderligere.
VI. KONKLUSION (61) I betragtning af de andre producenters markedsandele og position paa markedet vil Pilkingtons og Techints overtagelse af SIV ikke foere til en situation, hvor en enkelt virksomhed kommer til at indtage en dominerende stilling. Den planlagte fusion vil dog resultere i en foroegelse af koncentrationen i en sektor, der i forvejen er staerkt koncentreret og praeget af hoeje adgangsbarrierer. De oekonomiske vilkaar inden for floatglasindustrien bevirker, at der et staerkt incitament til at indgaa i konkurrencebegraensende samordning, og der har allerede tidligere kunnet konstateres karteldannelser i branchen.
(62) Floatglasmarkedet i EF er praeget af stigende overskudskapacitet som foelge af en relativ tilbagegang i efterspoergslen efter de to vigtigste glastyper, nemlig bygningsglas og sikkerhedsglas til bilproduktion. Dette har foert til prisfald paa over 30 % i de seneste tre aar. Overkapaciteten ventes at ville vokse yderligere i de kommende par aar.
(63) Kommissionens undersoegelser og analyser har vist, at der ikke er tilstraekkelige holdepunkter til at konkludere, at markedsstrukturerne efter den planlagte fusion skulle kunne aabne mulighed for en konkurrencebegraensende parallel adfaerd.
De tilbageblivende fem floatglasproducenters position paa markedet er asymmetrisk, hvilket vanskeliggoer konkurrencebegraensende parallel adfaerd, og der forekommer ikke at vaere tilstraekkelig stor gennemsigtighed paa markedet til at muliggoere en saadan samordning. Inden for glas til den almindelige handel findes der et meget stort antal uafhaengige forarbejdningsvirksomheder og forhandlere. I bilindustrien kan bilfabrikanterne som aftagere laegge et betydeligt pres paa producenterne, og dette pres ser ud til at oeges. Specielt Guardian har tidligere optraadt som aggressiv konkurrent, og denne virksomhed staar over for en betydelig kapacitetsudvidelse i form af nye anlaeg, hvis produktion skal afsaettes.
Samtidig betyder den nuvaerende overskudskapacitet i industrien og den hoeje marginalprofit ved at oege afsaetningen sammen med den utilstraekkelige gennemsigtighed paa markedet, at der fortsat vil vaere et staerkt incitament til at fravige enhver konkurrencebegraensende samordning, som der maatte blive tale om. Dette vil alt sammen virke som en konstant modvaegt mod enhver konkurrencebegraensende parallel adfaerd.
VII. SAMLET VURDERING (64) Kommissionen har derfor draget den konklusion, at den planlagte fusion hverken skaber eller styrker en dominerende stilling, som vil bevirke, at den effektive konkurrence paa faellesmarkedet eller en vaesentlig del deraf vil blive haemmet betydeligt -
VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Pilkington plc's og Techint Finanziaria Srl's planlagte overtagelse af Società Italiana Vetro SpA erklaeres forenelig med faellesmarkedet.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til:
Pilkington plc
Prescot Road
Saint Helens
UK-Merseyside WA10 3TT.
Techint Finanziaria Srl
Corso Venezia 48
I-20121 Milano.
Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. december 1993.