RAADET - RAADETS DIREKTIV af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber - (86/635/EOEF)
II
(Retsakter hvis offentliggoerelse ikke er obligatorisk)
RAADET FOR DE EUROPAEISKE
FAELLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 54, stk. 3, litra g),
under henvisning til forslag fra Komissionen (1),
(1) EFT nr. C 130 af 1.6.1981, s. 1, og EFT nr. C 83 af 24.3.1984, s. 6, og EFT nr. C 351 af 31.12.1985, s. 24.
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),
(2) EFT nr. C 242 af 12.9.1983, s. 33, og EFT nr. C 163 af 10.7.1978, s. 60.
under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (3), og
(3) EFT nr. C 112 af 3.5.1982, s. 60.
ud fra foelgende betragtninger:
Raadets direktiv 78/660/EOEF af 25. juli 1978 paa grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om aarsregnskaberne for visse selskabsformer (4), senest aendret ved direktiv 84/569/EOEF (5), finder ikke - foer en senere samordning har fundet sted - obligatorisk anvendelse paa banker og andre penge- og finansieringsinstitutter, i det foelgende benaevnt kreditinstitutter; da kreditinstitutterne har en central betydning i Faellesskabet, er det noedvendigt at foretage denne samordning;
(4) EFT nr. L 222 af 14.8.1978, s. 11.
(5) EFT nr. L 314 af 4.12.1984, s. 28.
undtagelserne for kreditinstitutter i Raadets direktiv 83/349/EOEF af 13. juni 1983 paa grundlag af traktatens artikel 54, stk, 3, litra g), om konsoliderede regnskaber (6) gaelder kun indtil udloebet af de frister, der er fastsat for anvendelsen af naervaerende direktiv; det boer derfor ogsaa indeholde specifikke bestemmelser for udarbejdelsen af konsoliderede regnskaber for kreditinstitutter;
(6) EFT nr. L 193 af 18.7.1983, s. 1.
da stadig flere kreditinstitutter udoever virksomhed paa tvaers af de nationale graenser, er samordning ogsaa af denne grund paakraevet; for kreditorer, debitorer, selskabsdeltagere og for offentligheden i almindelighed er en bedre sammenlignelighed af disse institutters aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber af vaesentlig betydning;
det gaelder for naesten alle Faellesskabets medlemsstater, at selskabsformerne for kreditinstitutter, jf. Raadets direktiv 77/780/EOEF af 12. december 1977 om samordning af lovgivningen om adgang til at optage og udoeve virksomhed som kreditinstitut (7), der konkurrerer med hinanden paa kreditomraadet, er mangeartede; det synes derfor hensigtsmaessigt for kreditinstitutters vedkommende ikke at begraense samordningen til de selskabsformer, der er naevnt i direktiv 78/660/EOEF, men tvaertimod at vaelge et anvendelsesomraade, som omfatter alle selskaber, jf. traktatens artikel 58, stk. 2;
(7) EFT nr. L 322 af 17.12.1977, s. 30.
anvendelsesomraadet for dette direktiv boer imidlertid med hensyn til finansieringsinstitutter begraenses til de institutter, som er etableret i en af de selskabsformer der er omhandlet i direktiv 78/660/EOEF; saadanne finansieringsinstitutter, som ikke omfattes af naevnte direktiv, boer automatisk falde ind under anvendelsesomraadet for naervaerende direktiv;
en sammenkaedning med de samordnede regler for kreditinstitutters virksomhed er ogsaa vigtig, da en raekke af bestemmelserne vedroerende aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber noedvendigvis vil komme til at beroere andre omraader, der omfattes af de ovennaevnte samordnede regler, saasom betingelserne for tilladelse eller de noegletal, der opstilles med henblik paa tilsyn;
i betragtning af de saerlige forhold, der goer sig gaeldende for kreditinstitutter, fandtes det mest hensigtsmaessigt at udstede et saerskilt direktiv for saadanne institutters aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber, men dette er dog ikke ensbetydende med, at de nye regler dermed adskilles fra reglerne i direktiv 78/660/EOEF og 83/349/EOEF; noget saadant ville nemlig hverken vaere hensigtsmaessigt eller foreneligt med grundprincipperne for samordningen af selskabslovgivningen, da kreditinstitutter paa grund af deres centrale placering i Faellesskabets oekonomi ikke kan holdes uden for de regler, der tager sigte paa alle virksomheder; der er derfor kun taget hensyn til de saerlige branchespecifikke forhold, der gaelder for kreditinstitutter, saaledes at dette direktiv kun indeholder de bestemmelser, der afviger fra direktiv 78/660/EOEF og 83/349/EOEF;
opstilling og indhold af kreditinstitutters balancer er ikke- ensartet i de forskellige medlemsstater; dette direktiv boer derfor for alle kreditinstitutter i Faellesskabet foreskrive samme opstilling, samme nomenklatur og samme benaevnelse af balanceposter, dog med forbehold af de undtagelser, der maatte vaere noedvendige som foelge af et kreditinstituts selskabsform eller saerlige virksomhed;
tilvejebringelse af sammenlignelige aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber forudsaetter en regulering af en raekke principielle spoergsmaal vedroerende opfoerelse paa balancen og under stregen;
for at skabe en bedre sammenlignelighed er det desuden paakraevet, at indholdet af de enkelte balanceposter og poster under stregen defineres noeje;
noget tilsvarende gaelder ogsaa for opstillingen og afgraensningen af de enkelte poster i resultatopgoerelsen;
sammenligneligheden af tal i balancen og resultatopgoerelsen afhaenger desuden i hoej grad af den vaerdi, som aktiver og passiver saettes til i balancen;
der boer under hensyn til de saerlige risici i forbindelse med bankmaessige forretninger og paa grund af noedvendigheden af at beskytte tilliden vaere mulighed for paa passivsiden i balancen at oprette en post med benaevnelsen »Midler til daekning af generelle kreditinstitutrisici«; af samme grund forekommer det hensigtsmaessigt, at medlemsstaterne faar mulighed for, indtil yderligere samordning finder sted, at overlade kreditinstitutterne et vist spillerum, navnlig ved vaerdiansaettelsen af tilgodehavender og visse vaerdipapirer; det er imidlertid vigtigt, at medlemsstaterne i saa fald giver samme institutter mulighed for at anvende naevnte post for »Midler til daekning af generelle kreditinstitutrisici«; medlemsstaterne boer ogsaa have adgang til at tillade kreditinstitutterne i visse tilfaelde at foretage modregning i resultatopgoerelsen;
ogsaa med hensyn til noterne til aarsregnskabet er visse aendringer paakraevede paa grund af kreditinstitutternes saerlige karakter;
da det er oenskeligt, at saa mange kreditinstitutter som muligt underkastes samme regler, saaledes som det ogsaa er tilfaeldet i direktiv 77/780/EOEF, er lempelserne i direktiv 78/660/EOEF ikke indroemmet til fordel for smaa og mellemstore kreditinstitutter; hvis erfaringen imidlertid maatte vise, at saadanne lempelser er noedvendige, kan de eventuelt fastsaettes i forbindelse med en senere samordning; af samme grund er den mulighed, som medlemsstaterne har i henhold til direktiv 83/349/EOEF for at fritage modervirksomheder for konsolideringspligten, naar de af konsolideringen omfattede virksomheder som helhed ikke overstiger en vis stoerrelse, ikke overfoert paa kreditinstitutterne;
den omstaendighed, at bestemmelserne om konsoliderede regnskaber finder anvendelse paa kreditinstitutter, noedvendiggoer, at regler, der gaelder for alle selskaber, der driver industri- eller handelsvirksomhed, tilpasses paa en raekke punkter; dette er baggrunden for, at der er fastsat specifikke regler for saakaldte blandede koncerner, og at fritagelsen for at foretage delkonsolidering kan underkastes supplerende betingelser;
da banknettene i betydeligt og stadig stoerre omfang gaar paa tvaers af nationale graenser, er det vigtigt, at aarsregnskaberne saavel som de konsoliderede regnskaber for et kreditinstitut, der har hjemsted (hovedkontor) i en medlemsstat, offentliggoeres i alle de medlemsstater, hvor instituttet er etableret;
det er noedvendigt, at problemerne inden for det i dette direktiv behandlede omraade, saerlig dets anvendelse, behandles i faellesskab af repraesentanter fra medlemsstaterne og Kommissionen i et kontaktudvalg; for ikke at foroege antallet af saadanne udvalg, boer dette samarbejde foregaa i det i artikel 52 i direktiv 78/660/EOEF nedsatte udvalg, idet dette udvalg, naar det skal behandle problemer i forbindelse med kreditinstitutter, sammensaettes paa passende maade;
i betragtning af emnets vanskelige karakter er det paakraevet, at de kreditinstitutter, som er omfattet af direktivet, indroemmes en noget laengere frist end normalt, inden forskrifterne i dette direktiv bringes i anvendelse;
det vil vaere nyttigt, om visse bestemmelser i dette direktiv tages op til fornyet overvejelse efter fem aars anvendelse, og under hensyn til at der tilstraebes stoerre gennemsigtighed og harmonisering -
UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:
AFDELING 1
INDLEDENDE BESTEMMELSER OG ANVENDELSESOMRAADE
Artikel 1
1. Artikel 2, 3, 4, stk. 1, 3, 4 og 5, og artikel 6, 7, 13 og 14, artikel 15, stk. 3 og 4, artikel 16 til 21, 29 til 35, 37 til 41, artikel 42, foerste punktum, artikel 45, stk. 1, artikel 46, 48, 49 og 50, artikel 51, stk. 1, artikel 54, 56 til 59 og 61 i direktiv 78/660/EOEF gaelder for de i naervaerende direktivs artikel 2 omhandlede institutter, medmindre andet er fastsat i naervaerende direktiv.
2. Naar der i direktiv 78/660/EOEF og 83/349/EOEF henvises til artikel 9 og 10 (status) eller 23 til 26 (resultatopgoerelse) i direktiv 78/660/EOEF, gaelder disse bestemmelser tilsvarende for naervaerende direktivs artikel 4 (balance) eller 27 og 28 (resultatopgoerelse).
3. Henvisningerne i direktiv 78/660/EOEF og 83/349/EOEF til artikel 31 til 42 i direktiv 78/660/EOEF betragtes som henvisninger til sidstnaevnte artikler under hensyn til artikel 35 til 39 i naervaerende direktiv.
4. Naar de i denne artikel naevnte bestemmelser i direktiv 78/660/EOEF vedroerer poster, der ikke i naervaerende direktiv udgoer selvstaendige balanceposter, skal de betragtes som henvisninger til de poster i naervaerende direktivs artikel 4, som omfatter de paagaeldende aktiver og passiver.
Artikel 2
1. De i dette direktiv foreskrevne samordningsforanstaltninger gaelder for
a) kreditinstitutter i henhold til artikel 1, foerste led, i direktiv 77/780/EOEF, som er selskaber i henhold til artikel 58, stk. 2, i traktaten;
b) finansieringsinstitutter, som har de retlige former, der er naevnt i artikel 1, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF, og som paa grundlag af artikel 1, stk. 2, i samme artikel er undtaget fra naevnte direktiv.
I henhold til naervaerende direktiv omfatter begrebet kreditinstitut ogsaa finansieringsinstitutter, medmindre andet fremgaar af sammenhaengen.
2. Medlemsstaterne kan undlade at anvende dette direktiv paa
a) de i artikel 2, stk. 2, direktiv 77/780/EOEF anfoerte kreditinstitutter;
b)institutter i samme medlemsstat, der som fastsat i artikel 2, stk. 4, litra a), i direktiv 77/780/EOEF er tilsluttet et centralorgan i denne samme medlemsstat. Med forbehold af anvendelsen af naervaerende direktiv paa centralorganet opfoeres i dette tilfaelde centralorganet og dets tilsluttede institutter som helhed i et konsolideret regnskab med aarsberetning; regnskabet udarbejdes, revideres og offentliggoeres i overensstemmelse med naervaerende direktiv;
c) foelgende kreditinstitutter:
- i Graekenland: de institutter, der hoerer under hhv. AAÔAAÂÁ (den nationale investeringsbank for industriel udvikling) og ÔñUEðaaaeá AAðaaíaeýóaaùí (investeringsbanken);
- i Irland: »Industrial and Provident Societies«;
- i Det forenede Kongerige: »Friendly Societies« og »Industrial and Provident Societies«.
4. Indtil der har fundet en naermere samordning sted, kan medlemsstaterne, jf. dog artikel 2, stk. 3, i direktiv 78/660/EOEF,
a) for kreditinstitutter som naevnt i artikel 2, stk. 1, litra a), i dette direktiv, der ikke har en af de selskabsformer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF, tillade, at naervaerende direktiv fraviges, hvis dette paa grund af instituttets retlige form er noedvendigt;
b) for saerlige kreditinstitutter tillade, at dette direktiv fraviges, hvis dette paa grund af de paagaeldende institutters saerlige virksomhed er noedvendigt.
Disse fravigelser kan kun omfatte opstillingsskema, kontoplan, benaevnelser og indhold for balancens og resultatopgoerelsens poster og maa ikke medfoere, at de paagaeldende institutter giver faerre oplysninger i deres aarsregnskaber end de oevrige institutter, der er omfattet af dette direktiv.
Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om de paagaeldende kreditinstitutter eventuelt opdelt paa kategorier inden seks maaneder fra udloebet af den frist, der er naevnt i artikel 47, stk. 2. De underretter den om, i hvilket omfang bestemmelserne fraviges.
Fravigelsen af bestemmelserne skal senest ti aar efter meddelelsen af dette direktiv tages op til fornyet overvejelse. Kommissionen fremsaetter i givet fald passende forslag.
Den forelaegger desuden en foreloebig rapport senest fem aar efter meddelelsen af dette direktiv.
AFDELING 2
ALMINDELIGE BESTEMMELSER FOR BALANCE OG RESULTATOPGOERELSE
Artikel 3
Sammendragning af poster i henhold til artikel 4, stk. 3, litra a) og b), i direktiv 78/660/EOEF er for kreditinstitutters vedkommende begraenset til de med lille bogstav angivne underposter i balance og resultatopgoerelse og er kun tilladt i henhold til bestemmelser herom, fastsat af medlemsstaterne.
AFDELING 3
OPSTILLING AF BALANCE
Artikel 4
Medlemsstaterne foreskriver foelgende skema for opstilling af balance:
Aktiver
1. Kassebeholdning, tilgodehavender hos centralbanker samt indestaaende paa postgirokonti.
2. Gaeldsbeviser udstedt af det offentlige og andre gaeldsbeviser, der kan refinansieres i centralbanken:
a) gaeldsbeviser udstedt af det offentlige og tilsvarende vaerdipapirer;
b) andre gaeldsbeviser, der kan refinansieres i centralbanken (medmindre de i henhold til national lovgivning skal opfoeres under aktivpost 3 og 4).
3. Tilgodehavender hos kreditinstitutter:
a) paa anfordring;
b) andre tilgodehavender.
4. Udlaan til kunder.
5. Beholdning af obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast:
a) udstedt af det offentlige;
b) udstedt af andre,
herunder anfoeres saerskilt:
egne obligationer (medmindre de i henhold til national lovgivning skal fratraekkes paa passivsiden).
6. Aktier og andre vaerdipapirer med variabelt afkast.
7. Kapitalinteresser:
herunder anfoeres saerskilt:
kapitalinteresser i kreditinstitutter (medmindre disse i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne).
8. Andele i tilknyttede virksomheder:
herunder anfoeres saerskilt:
andele i kreditinstitutter (medmindre disse i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne).
9. Immaterielle aktiver i henhold til artikel 9, aktivpost B og C I, i direktiv 78/660/EOEF:
herunder anfoeres saerskilt:
- etableringsomkostninger som defineret i den nationale lovgivning, for saa vidt denne tillader, at de opfoeres paa aktivsiden (medmindre disse i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne);
- good-will, saafremt den er erhvervet mod vederlag (medmindre denne i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne).
10. Materielle aktiver i henhold til artikel 9, aktivpost C II, i direktiv 78/660/EOEF:
herunder anfoeres saerskilt:
grunde og ejendomme, som kreditinstitutter benytter som led i sin drift (medmindre disse i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne).
11. Tegnet, ikke indbetalt kapital:
herunder anfoeres saerskilt:
kapital, som er kraevet indbetalt (medmindre national lovgivning bestemmer at den tegnede kapital, som er kraevet indbetalt, skal opfoeres paa passivsiden. I saa fald skal den del af kapitalen, som er kraevet indbetalt, men som endnu ikke er indbetalt, opfoeres enten under naervaerende aktivpost eller under aktivpost 14).
12. Egne kapitalandele (med angivelse af paalydende vaerdi, eller i mangel af paalydende vaerdi, den bogfoerte parivaerdi, for saa vidt de i henhold til national lovgivning maa opfoeres paa balancen).
13. Andre aktiver.
14. Tegnet kapital, som er kraevet indbetalt, men som endnu ikke er indbetalt (medmindre kapital, som er kraevet indbetalt, i henhold til national lovgivning skal opfoeres under aktivpost 11).
15. Periodeafgraensningsposter.
16. Regnskabsaarets tab (medmindre det i henhold til national lovgivning skal opfoeres under passivpost 14).
Aktiver i alt.
Passiver
1. Gaeld til kreditinstitutter:
a) paa anfordring;
b) med aftalt loebetid eller paa opsigelse.
2. Indlaan fra kunder:
a) opsparingsindskud:
herunder anfoeres saerskilt:
indskud paa anfordring og med aftalt loebetid eller paa opsigelse i det omfang, der i den nationale lovgivning findes en saadan opdeling (medmindre det i den nationale lovgivning foreskrives, at en saadan opdeling skal foretages i noterne);
b) andre former for indlaan:
ba) paa anfordring,
bb) med aftalt loebetid eller paa opsigelse.
3. Gaeld stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer:
a) udstedte obligationer;
b) andre.
4. Andre forpligtelser.
5. Periodeafgraensningsposter.
6. Hensaettelser til omkostninger, herunder uforudsete udgifter:
a) hensaettelser til pensioner og lignende forpligtelser;
b) hensaettelser til skatter;
c) andre hensaettelser.
7. Regnskabsaarets overskud (medmindre dette i henhold til national lovgivning skal opfoeres under passivpost 14).
8. Efterstaaende forpligtelser.
9. Tegnet kapital (medmindre national lovgivning bestemmer, at det er den kapital, som er kraevet indbetalt, der skal opfoeres under denne post. I saa fald opfoeres den tegnede respektive den indbetalte kapital saerskilt).
10. Overkurs ved emission.
11. Reserver.
12. Opskrivningshenlaeggelser.
13. Overfoersel fra tidligere aar.
14. Regnskabsaarets resultat (medmindre dette i henhold til national lovgivning skal opfoeres under aktivpost 16 eller passivpost 7).
Passiver i alt.
Poster under stregen
1. Eventualforpligtelser:
herunder anfoeres saerskilt:
- accepter og forpligtelser ved endossement af veksler,
- kautioner og aktiver, der er stillet som sikkerhed.
2. Forpligtelser:
herunder anfoeres saerskilt:
- tilbagekoebsforpligtelser i forbindelse med salgs- og tilbagekoebsforretninger.
Artikel 5
Foelgende opfoeres saerskilt som underposter:
- de under aktivpost 2 til 5 hoerende tilgodehavender, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, hos tilknyttede virksomheder;
- de under aktivpost 2 tilhoerende tilgodehavender, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, hos virksomheder, i hvilke der besiddes en kapitalinteresse;
- den under passivpost 1, 2, 3 og 8 hoerende gaeld, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, til tilknyttede virksomheder;
- den under passivpost 1, 2, 3 og 8 hoerende gaeld, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, til virksomheder, i hvilke der besiddes en kapitalinteresse.
Artikel 6
1. Saakalde efterstaaende aktiver opfoeres saerskilt som underposter til posterne i skemaet og til de underposter, der oprettes i henhold til artikel 5.
2. Aktiver, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, hvortil der er knyttet rettigheder, der i tilfaelde af likvidation eller konkurs foerst kan goeres gaeldende efter de oevrige kreditorkrav, betragtes som efterstaaende.
Artikel 7
Medlemsstaterne kan tillade, at de i artikel 5 og 6 omhandlede oplysninger for de respektive poster anfoeres i noterne.
Artikel 8
1. Aktiver, som kreditinstitutter har stillet som sikkerhed for egne eller for tredjemands forpligtelser eller har stillet som sikkerhed hos tredjemand, skal opfoeres under de dertil svarende balanceposter.
2. Aktiver, der er overgivet som haandpant eller paa anden maade overdraget til kreditinstituttet som sikkerhed, skal ikke opfoeres paa balancen, medmindre det er kontante midler, der er deponeret hos kreditinstituttet.
Artikel 9
1. I forbindelse med konsortiallaan skal hvert af de deltagende kreditinstitutter paa balancen kun opfoere sin del af det samlede laan.
2. Saafremt det af et kreditinstitut i forbindelse med konsortiallaan garanterede beloeb er hoejere end det ydede laan, skal kreditinstituttet opfoere den eventuelle overskydende garantidel under stregen som eventualforpligtelse (post 1, andet led).
Artikel 10
1. Midler, som et kreditinstitut forvalter i eget navn, men for fremmed regning, skal opfoeres paa balancen, saafremt det er indehaver af de tilsvarende aktiver. De samlede beloeb for saadanne aktiver og forpligtelser skal angives saerskilt eller i noterne opdelt efter de forskellige aktiv- eller passivposter. Medlemsstaterne kan dog tillade, at disse midler opfoeres under stregen, forudsat der findes en saerordning, hvorefter de kan holdes uden for bomassen i tilfaelde af kreditinstituttets konkurs, likvidation o. lign.
2. Aktiver, derer erhvervet i fremmed navn og for fremmed regning, maa ikke opfoeres paa balancen.
Artikel 11
Kun beloeb, som til enhver tid kan haeves uden opsigelse, eller for hvilke der er blevet aftalt en loebetid eller et opsigelsesvarsel paa hoejst 24 timer eller en arbejdsdag, anses som vaerende paa anfordring.
Artikel 12
1. Ved salgs- og tilbagekoebsforretninger forstaas, at et kreditinstitut eller en kunde (overdrageren) overdrager egne aktiver - f.eks. veksler, fordringer eller vaerdipapirer - til et andet kreditinstitut eller en kunde (erhververen), idet der samtidig traeffes aftale om tilbagelevering af disse aktiver til en bestemt pris paa en senere dato.
2. Paatager erhververen sig herved en forpligtelse til paa en af overdrageren bestemt eller senere fastsat dato at tilbagelevere aktiverne, betragtes forretningen som en aegte salgs- og tilbagekoebsforretning.
3. Har erhververen derimod kun ret til at tilbagelevere aktiverne til overdragelsesprisen eller til et andet paa forhaand aftalt beloeb paa en bestemt eller senere fastsat dato, betragtes forretningen som en uaegte salgs- og tilbagekoebsforretning.
4. Ved aegte salgs- og tilbagekoebsforretninger i henhold til stk. 2 skal de overdragne aktiver stadig opfoeres paa overdragerens balance; det af overdrageren herfor modtagne beloeb skal opfoeres som gaeld til erhververen. Overdrageren anfoerer endvidere vaerdien af de overdragne aktiver i noterne. Erhververen maa ikke opfoere de erhvervede aktiver paa sin balance; det af erhververen betalte beloeb skal opfoeres som et tilgodehavende hos overdrageren.
5. Ved uaegte salgs- og tilbagekoebsforretninger i henhold til stk. 3 maa overdrageren derimod ikke opfoere aktiverne paa balancen; disse opfoeres i stedet paa aktivsiden hos erhververen. Overdrageren opfoerer under post 2 under stregen som eventualforpligtelse et beloeb svarende til den aftalte tilbagekoebspris.
6. Valutaterminsforretninger, optioner samt emissioner, hvor emittenten forpligter sig til at tilbagekoebe samtlige obligationer eller en del heraf inden forfald, og eventuelle lignende forretninger betragtes ikke som salgs- og tilbagekoebsforretninger i henhold til denne artikel.
AFDELING 4
BESTEMMELSER FOR ENKELTE BALANCEPOSTER
Artikel 13
Aktivpost 1 - Kassebeholdning, tilgodehavender hos centralbanker samt indestaaende paa postgirokonti
1. Kassebeholdningen omfatter lovlige betalingsmidler, herunder udenlandske sedler og moenter.
2. Under denne post maa kun opfoeres tilgodehavender hos centralbanker og indestaaende paa postgirokonti i det eller de lande, hvor kreditinstituttet er etableret. Disse tilgodehavender skal der til enhver tid frit kunne disponeres over. Andre tilgodehavender hos disse institutioner skal opfoeres som henholdsvis tilgodehavender hos kreditinstitutter (aktivpost 3) og udlaan til kunder (aktivpost 4).
Artikel 14
Aktivpost 2 - Gaeldsbeviser, som er udstedt af det offentlige, og andre vaerdipapirer, der kan refinansieres i centralbanken
1. Denne post omfatter under a) gaeldsbeviser, udstedt af det offentlige, og tilsvarende vaerdipapirer, dvs. statsgaeldsbeviser, statsobligationer og lignende gaeldsbeviser udstedt af det offentlige, saafremt de kan refinansieres i centralbanken i det eller de lande, hvor kreditinstituttet er etableret. Gaeldsbeviser fra det offentlige, som ikke opfylder denne betingelse, opfoeres under aktivpost 5 a).
2. Denne post omfatter under b) vaerdipapirer, der kan refinansieres i centralbanken, dvs. den vaerdipapirbeholdning, som er koebt hos et kreditinstitut eller en kunde under forudsaetning af, at den efter national lovgivning kan refinansieres i centralbanken i det eller de lande, hvor kreditinstituttet er etableret.
Artikel 15
Aktivpost 3 - Tilgodehavender hos kreditinstitutter
1. Som tilgodehavender hos kreditinstitutter betragtes enhver form for tilgodehavende hos andre inden- og udenlandske kreditinstitutter i forbindelse med de bankmaessige transaktioner, der foretages af det kreditinstitut, der opstiller aarsregnskabet, uanset dette tilgodehavendes betegnelse i det enkelte tilfaelde.
Undtaget er kun tilgodehavender i form af obligationer eller andet, som opfoeres under aktivpost 5.
2. Som kreditinstitutter i henhold til denne artikel betragtes alle virksomheder, der er opfoert paa den fortegnelse, der i henhold til artikel 3, stk. 7, i direktiv 77/780/EOEF, offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, herunder udenlandske centralbanker og nationale og internationale officielle organisationer af bankmaessig karakter samt alle private eller offentlige virksomheder, som ikke er etableret i Faellesskabet, og som svarer til definitionerne i artikel 1 i direktiv 77/780/EOEF.
Tilgodehavender hos virksomheder, som ikke opfylder disse betingelser, opfoeres under aktivpost 4.
Artikel 16
Aktivpost 4 - Udlaan til kunder
Som udlaan til kunder betragtes alle tilgodehavender hos inden- og udenlandske kunder, bortset fra kreditinstitutter, uanset deres betegnelse i det enkelte tilfaelde.
Undtaget er kun tilgodehavender i form af obligationer eller lignende, som opfoeres under aktivpost 5.
Artikel 17
Aktivpost 5 - Beholdning af obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast
1. Under denne post opfoeres fastforrentede, omsaettelige obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast, som er udstedt af kreditinstitutter, andre virksomheder eller det offentlige; obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast udstedt af det offentlige opfoeres dog kun under denne aktivpost, hvis ikke de skal opfoeres under aktivpost 2.
2. Som obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast betragtes ogsaa vaerdipapirer med variabel rente, saafremt denne variable rente er knyttet til en bestemt referencesats, f. eks. interbankrenten eller euro- markedsrenten.
3. Kun egne obligationer, som er erhvervet og som er omsaettelige, maa opfoeres under underpost 5 b).
Artikel 18
Passivpost 1 - Gaeld til kreditinstitutter
1. Som gaeld til kreditinstitutter betragtes enhver form for gaeld til andre inden- og udenlandske kreditinstitutter i forbindelse med de bankmaessige transaktioner, der foretages af det kreditinstitut, der opstiller aarsregnskabet, uanset denne gaelds betegnelse i det enkelte tilfaelde.
Undtaget er kun gaeld i form af obligationer eller lignende, som opfoeres under passivpost 3.
2. Ved kreditinstitutter i henhold til denne artikel betragtes alle virksomheder, der er opfoert paa den fortegnelse, der i henhold til artikel 3, stk. 7, i direktiv 77/780/EOEF offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, herunder centralbanker og nationale og internationale officielle organisationer af bankmaessig karakter samt alle private og offentlige virksomheder, der ikke er etableret i Faellesskabet, og som svarer til definitionerne i artikel 1 i direktiv 77/780/EOEF.
Artikel 19
Passivpost 2 - Indlaan fra kunder
1. Her opfoeres indlaan fra kunder, som ikke er kreditinstitutter i henhold til artikel 18, uanset indlaanenes betegnelse i det enkelte tilfaelde.
Undtaget er kun gaeld i form af obligationer og andet, som opfoeres under passivpost 3.
2. Som opsparingsindskud betragtes kun midler, som opfylder kravene i den paagaeldende nationale lovgivning.
3. Opsparingsbeviser opfoeres kun under den tilsvarende underpost, hvis de ikke har form af omsaetningspapirer.
Artikel 20
Passivpost 3 - Gaeld stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer
1. Denne post omfatter baade obligationer og gaeldsforpligtelser, for hvilke der udstedes omsaetningspapirer, f. eks. forretningsbankers indlaansbeviser og »bons de caisse« samt egne veksler og omsaetningsgaeldsbreve.
2. Som egne veksler betragtes kun veksler trukket af kreditinstituttet selv med henblik paa egen refinansiering, og paa hvilke kreditinstituttet er opfoert som foerste betalingspligtige (»trassat«).
Artikel 21
Passivpost 8 - Efterstaaende gaeldsforpligtelser
Saafremt rettigheder i forbindelse med gaeld, der er stiftet ved evt. udstedelse af vaerdipapirer, i tilfaelde af likvidation eller konkurs efter aftale foerst kan goeres gaeldende efter fyldestgoerelse af de oevrige kreditorkrav, opfoeres de paagaeldende gaeldsforpligtelser under passivpost 8.
Artikel 22
Passivpost 9 - Tegnet kapital
Under denne post opfoeres - uanset deres betegnelse i det enkelte tilfaelde - alle beloeb, som alt efter instituttets retlige form i henhold til national lovgivning betragtes som andele i egenkapitalen, tegnet af selskabsdeltagerne eller andre kapitalindskydere.
Artikel 23
Passivpost 11 - Reserver
Under denne post opfoeres alle de i direktiv 78/660/EOEF, artikel 9, passivpost A IV, definerede former for reserver. Derudover kan medlemsstaterne foreskrive andre former for reserver, saafremt dette er paakraevet af hensyn til kreditinstitutter med en retlig form, der ikke er omfattet af direktiv 78/660/EOEF.
De i foerste afsnit naevnte reserver opfoeres saerskilt paa kreditinstitutternes balance som underpost til passivpost 11, bortset fra de under post 12 opfoerte opskrivningshenlaeggelser.
Artikel 24
Post 1 under stregen - Eventualforpligtelser
Under denne post opfoeres alle de forretninger, hvorved et institut har garanteret en tredjemands forpligtelser.
I noterne til regnskaberne angives arten og omfanget af samtlige eventualforpligtelser, som har betydning i forhold til instituttets samlede virksomhed.
Endossementforpligtelser ved rediskontering af veksler opfoeres kun under denne post, for saa vidt andet ikke gaelder i henhold til national lovgivning. Det samme gaelder for accepter, bortset fra egne veksler.
Kautioner og aktiver, der er stillet som sikkerhed, omfatter alle garantier og alle aktiver, der er stillet som sikkerhed for tredjemand, herunder kautioner og uigenkaldelige rembourser.
Artikel 25
Post 2 under stregen - Forpligtelser
Under denne post opfoeres alle uigenkaldelige forpligtelser, som kan give anledning til en kreditrisiko.
I noterne til regnskaberne angives arten og omfanget af samtlige forpligtelser, som har betydning i forhold til instituttets virksomhed.
Tilbagekoebsforpligtelserne i forbindelse med salgs- og tilbagekoebsforretninger omfatter forpligtelser, som det paagaeldende kreditinstitut har paadraget sig i forbindelse med en uaegte salgs- og tilbagekoebsforretning i henhold til artikel 12, stk. 3.
AFDELING 5
OPSTILLING AF RESULTATOPGOERELSE
Artikel 26
For saa vidt angaar resultatopgoerelsens opstillingsform foreskriver medlemsstaterne, at enten et af eller begge de i artikel 27 og 28 angivne opstillingsskemaer skal anvendes. Foreskriver en medlemsstat anvendelse af begge, kan den overlade det til virksomhederne at vaelge mellem disse.
Artikel 27
Beretningsform
1. Renteindtaegter og lignende indtaegter:
herunder anfoeres saerskilt
indtaegter af fastforrentede vaerdipapirer.
2. Renteudgifter og lignende udgifter.
3. Indtaegter af vaerdipapirer:
a) Indtaegter af kapitalandele og andre vaerdipapirer med variabelt afkast;
b) indtaegter af kapitalinteresser;
c) indtaegter af andele i tilknyttede virksomheder.
4. Provisionsindtaegter.
5. Provisionsudgifter.
6. Resultat af finansielle transaktioner.
7. Andre driftsindtaegter.
8. Administrationsomkostninger:
a) personaleomkostninger,
herunder anfoeres saerskilt:
- loenninger og vederlag
- udgifter til social sikring med saerskilt angivelse af pensioner;
b) andre administrationsomkostninger.
9. Vaerdiregulering af de under aktivpost 9 og 10 opfoerte aktiver.
10. Andre driftsomkostninger.
11. Afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser opfoert under stregen.
12. Tilbagefoersel af afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt af hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser opfoert under stregen.
13. Kurstab paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt kursregulering af kapitalinteresser og af andele i tilknyttede virksomheder.
14. Kursgevinst paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt indtaegter i forbindelse med kursregulering af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder.
15. Skat af resultatet af ordinaer drift.
16. Resultat af ordinaer drift efter skat.
17. Ekstraordinaere indtaegter.
18. Ekstraordinaere udgifter.
19. Ekstraordinaert resultat.
20. Skat af det ekstraordinaere resultat.
21. Ekstraordinaert resultat efter skat.
22. Anden skat, der ikke er opfoert under ovennaevnte poster.
23. Regnskabsaarets resultat.
Artikel 28
Kontoform
A. Udgifter:
1. Renteudgifter og lignende udgifter.
2. Provisionsudgifter.
3. Tab paa finansielle transaktioner.
4. Administrationsomkostninger:
a) personaleomkostninger:
herunder anfoeres saerskilt:
- loenninger og vederlag,
- udgifter til social sikring med saerskilt angivelse af pensioner;
b) andre administrationsomkostninger.
5. Vaerdiregulering af de under aktivpost 9 og 10 opfoerte aktiver.
6. Andre driftsomkostninger.
7. Afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt hensaettelser til eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser, opfoert under stregen.
8. Kurstab paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt kursregulering af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder.
9. Skat af resultatet af ordinaer drift.
10. Resultat af ordinaer drift efter skat.
11. Ekstraordinaere udgifter.
12. Skat af det ekstraordinaere resultat.
13. Ekstraordinaert resultat efter skat.
14. Anden skat, der ikke er opfoert under ovennaevnte poster.
15. Regnskabsaarets overskud.
B. Indtaegter
1. Renteindtaegter og lignende indtaegter:
herunder anfoeres saerskilt:
indtaegter af fastforrentede vaerdipapirer.
2. Indtaegter af vaerdipapirer:
a) Indtaegter af kapitalandele og andre vaerdipapirer med variabelt afkast;
b) indtaegter af kapitalinteresser;
c) indtaegter af andele i tilknyttede virksomheder.
3. Provisionsindtaegter,
4. Fortjeneste paa finansielle transaktioner.
5. Tilbagefoersel af afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser, opfoert under stregen.
6. Kursgevinst paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt indtaegter i forbindelse med kursregulering af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder.
7. Andre driftsindtaegter.
8. Resultat af ordinaer drift efter skat.
9. Ekstraordinaere indtaegter.
10. Resultat af ekstraordinaere indtaegter efter skat.
11. Regnskabsaarets tab.
AFDELING 6
SAERLIGE BESTEMMELSER FOR VISSE POSTER I RESULTATOPGOERELSEN
Artikel 29
Artikel 27, post 1 og 2 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 1 og B 1 (kontoform)
Renteindtaegter og lignende indtaegter; renteudgifter og lignende udgifter
Disse poster omfatter samtlige resultater af bankmaessige aktiviteter, herunder:
1. alle indtaegter fra de i aktivpost 1 til 5 opfoerte aktiver uden hensyn til, i hvilken form de beregnes. De omfatter desuden de tidsmaessigt fordelte indtaegter fra aktiver, der er erhvervet til et lavere beloeb end det, der kommer til udbetaling ved forfald, og fra forpligtelser, der er indgaaet for et hoejere beloeb;
2. alle udgifter i forbindelse med de i passivpost 1, 2, 3 og 8 opfoerte forpligtelser uden hensyn til, i hvilken form de beregnes. De omfatter desuden udgifter i forbindelse med afskrivninger paa aktiver, der er erhvervet til et hoejere beloeb end det, der kommer til udbetaling ved forfald, og fra forpligtelser, der er indgaaet for et lavere beloeb;
3. rentelignende indtaegter og udgifter i forbindelse med daekkede terminsforretninger fordelt over forretningens reelle loebetid;
4. rentelignende provision, der beregnes efter den paagaeldende fordrings eller forpligtelses varighed eller stoerrelse.
Artikel 30
Artikel 27, post 3 (beretningsform),
og
artikel 28, post B 2 (kontoform)
Indtaegter af aktier, kapitalandele og andre vaerdipapirer med variabelt afkast; indtaegter af kapitalinteresser; indtaegter af andele i tilknyttede virksomheder
Her skal opfoeres alle udbytter og oevrige indtaegter af vaerdipapirer med variabelt afkast og af kapitalinteresser eller af andele i tilknyttede virksomheder. Indtaegter af investeringsbeviser udsted af investeringsselskaber skal ogsaa opfoeres her.
Artikel 31
Artikel 27, post 4 og 5 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 2 og B 3 (kontoform)
Provisionsindtaegter og provisionsudgifter
Som provisionsindtaegter eller provisionsudgifter betragtes, jf. dog artikel 29, indtaegter fra tjenesteydelser for tredjemands regning eller udgifter som foelge af tjenesteydelser fra tredjemand, bl. a.
- provision for sikkerhedsstillelse, for forvaltning af laan for andre laangiveres regning samt for kurtage ved vaerdipapirtransaktioner for tredjemands regning;
- provision for afvikling af handelstransaktioner samt andre hermed forbundne udgifter og indtaegter, kontogebyrer, depot- og forvaltningsgebyrer;
- provision for valutatransaktioner samt koeb og salg af moenter og aedelmetaller for tredjemands regning;
- servicegebyrer i forbindelse med laanetransaktioner, opsparings- eller forsikringskontrakter.
Artikel 32
Artikel 27, post 6 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 3 eller post B 4 (kontoform)
Andre finansielle indtaegter; andre finansielle udgifter
Denne post omfatter:
1. Fortjeneste/tab ved handel med vaerdipapirer, der ikke opbevares som finansielle anlaegsaktiver samt vaerdireguleringer af saadanne vaerdipapirer og tilbagefoersel af afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender, idet der i de tilfaelde, hvor artikel 36, stk. 2, er blevet anvendt, tages hensyn til den forskel, der fremkommer ved anvendelsen af denne artikel; i de medlemsstater, der benytter sig af den i artikel 37 omhandlede mulighed, skal disse elementer dog kun medtages, naar de vedroerer vaerdipapirer, der indgaar i bankens beholdning;
2. fortjeneste/tab ved valutahandel, jf. dog artikel 29, nr. 3;
3. fortjeneste/tab ved andre koeb og salg af effekter, herunder aedelmetaller.
Artikel 33
Artikel 27, post 11 og 12 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 7 og B 5 (kontoform)
Afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser opfoert under stregen
og
tilbagefoersel af afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt af hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser opfoert under stregen
1. Disse poster indeholder dels udgifter i forbindelse med afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender, der er opfoert under aktivpost 3 og 4, og hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser, der er opfoert paa post 1 og 2 under stregen, dels indtaegter fra tidligere afskrevne tilgodehavender og fra tilbagefoersel af tidligere foretagne afskrivninger og hensaettelser.
2. I de medlemsstater, der benytter sig af den i artikel 37 omhandlede mulighed omfatter denne post ogsaa fortjeneste/tab ved handel med vaerdipapirer, der henhoerer under post 5 og 6 i aktiverne, men som ikke opbevares som finansielle anlaegsaktiver som defineret i artikel 35, stk. 2, og som ikke indgaar i bankens beholdning, samt kurstab og tilbagefoersel af kurstab paa saadanne vaerdipapirer, idet der i de tilfaelde, hvor artikel 36, stk. 2, er blevet anvendt, tages hensyn til den forskel, der fremkommer ved anvendelsen af denne artikel. Overskriften for denne post aendres tilsvarende.
3. Medlemsstaterne kan tillade, at udgifter og indtaegter under disse poster modregnes, saaledes at kun saldoen opfoeres (indtaegt eller udgift).
4. Afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender hos kreditinstituttet, kunder og virksomheder, i hvilke kreditinstituttet har kapitalinteresser, samt hos tilknyttede virksomheder specificeres i noterne, naar disse er af en vis betydning. Denne regel skal ikke anvendes, hvis medlemsstaten tillader modregning i overensstemmelse med stk. 3.
Artikel 34
Artikel 27, post 13 og 14 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 8 og B 5 (kontoform)
Kurstab paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt kursreguleringer af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder
og
kursgevinster paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt indtaegter i forbindelse med kursreguleringer af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder
1. Disse poster indeholder dels udgifter i forbindelse med kursreguleringer vedroerende de aktiver, der er opfoert under aktivpost 5 til 8, dels indtaegter fra tidligere kursgevinster i det omfang udgifterne og indtaegterne stammer fra vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, som defineret i artikel 35, stk. 2, fra kapitalinteresser og fra andele i tilknyttede virksomheder.
2. Medlemsstaterne kan tillade, at udgifter og indtaegter under disse poster modregnes, saaledes at kun saldoen opfoeres (indtaegt eller udgift).
3. Kurstab paa disse vaerdipapirer samt kursreguleringer af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder specificeres i noterne, naar de er af en vis betydning. Anvendelsen af denne regel kan dog undlades, hvis medlemsstaten tillader modregning i overensstemmelse med stk. 2.
AFDELING 7
VAERDIANSAETTELSESREGLER
Artikel 35
1. Aktivpost 9 og 10 skal altid vaerdiansaettes som anlaegsaktiver. De i andre balanceposter indeholdte aktiver skal vaerdiansaettes som anlaegsaktiver, saafremt de er bestemt til vedvarende anvendelse for virksomhedens drift.
2. Ved udtrykket »finansielle anlaegsaktiver« i afdeling 7 i direktiv 78/660/EOEF forstaas i forbindelse med kreditinstitutter: kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder samt vaerdipapirer, som er bestemt til vedvarende anvendelse for virksomhedens drift.
3. a) Vaerdipapirer, som har karakter af finansielle anlaegsaktiver, opfoeres paa balancen til koebsprisen. Medlemsstaterne kan dog tillade eller fastsaette, at vaerdipapirerne opfoeres paa balancen til indloesningsvaerdien.
b) Naar koebsprisen for disse vaerdipapirer overstiger indloesningsvaerdien, skal forskellen opfoeres i resultatopgoerelsen. Medlemsstaterne kan dog tillade eller kraeve, at forskellen afskrives i rater, saaledes at den er helt afskrevet paa tidspunktet for vaerdipapirernes indloesning. Forskellen skal opfoeres saerskilt i balancen eller i noterne.
c) Naar koebsprisen for disse vaerdipapirer ligger under indloesningsvaerdien, kan medlemsstaterne tillade eller fastsaette, at forskellen bogfoeres i rater i restloebetiden indtil forfald. Den skal opfoeres saerskilt i balancen eller i noterne.
Artikel 36
1. Naar vaerdipapirer, som ikke har karakter af finansielle anlaegsaktiver, opfoeres paa balancen til koebsprisen, angiver kreditinstitutterne i noterne forskellen mellem denne vaerdi og den hoejere markedsvaerdi paa balancetidspunktet.
2. Medlemsstaterne kan dog tillade eller fastsaette, at disse vaerdipapirer opfoeres paa balancen til deres hoejere markedsvaerdi paa balancetidspunktet. Forskellen mellem koebsvaerdien og den hoejere markedsvaerdi angives i noterne.
Artikel 37
1. Artikel 39 i direktiv 78/660/EOEF anvendes ved vaerdiansaettelse af kreditinstitutternes tilgodehavender, obligationer, aktier og andre vaerdipapirer med variabelt afkast, der ikke opbevares som finansielle anlaegsaktiver.
2. Indtil der har fundet en naermere samordning sted, kan medlemsstaterne dog tillade, at
a) tilgodehavender i kreditinstitutter og hos kunder (aktivpost 3 og 4 ) samt obligationer, aktier og andre vaerdipapirer med variabelt afkast henhoerende under aktivpost 5 og 6, der ikke opbevares som finansielle anlaegsaktiver, som defineret i artikel 35, stk. 2, og som ikke indgaar i bankens beholdning, ansaettes til en lavere vaerdi end den, som ville foelge af anvendelsen af artikel 39, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF, saafremt dette af forsigtighedshensyn er noedvendigt i forbindelse med de saerlige risici ved bankmaessige forretninger. Forskellen mellem disse to vaerdier maa ikke vaere stoerre end 4% af de samlede ovennaevnte aktiver efter anvendelse af naevnte artikel 39;
b) de i henhold til litra a) foretagne lavere vaerdiansaettelser kan bibeholdes, indtil kreditinstituttet beslutter at regulere dem;
c) saafremt medlemsstaterne benytter sig af den i litra a) omhandlede mulighed, finder hverken artikel 36, stk. 1, i dette direktiv eller artikel 40, stk. 2, i direktiv 78/660/EOEF anvendelse.
Artikel 38
1. Indtil der har fundet en naermere samordning sted, skal medlemsstater, der har benyttet sig af den i artikel 37 omhandlede mulighed, og kan medlemsstater, som ikke har benyttet sig af denne mulighed, give tilladelse til, at der paa balancen oprettes en passivpost 6 A med betegnelsen »Midler til daekning af generelle kreditinstitutrisici«. Under denne post anfoeres de beloeb, kreditinstituttet beslutter at hensaette til daekning af saadanne risici, saafremt dette af forsigtighedshensyn er noedvendigt i forbindelse med de saerlige risici ved bankmaessige forretninger.
2. Saldoen for hensaettelser under »Midler til daekning af generelle kreditinstitutrisici« skal opfoeres saerskilt i resultatopgoerelsen.
Artikel 39
1. Aktiver og passiver i fremmed valuta skal omregnes til spotkursen paa balancetidspunktet. Medlemsstaterne kan dog kraeve eller tillade at aktiver, der skal medregnes blandt de finansielle anlaegsaktiver og materielle og immaterielle anlaegsaktiver, der hverken er daekket eller specifikt daekket paa spot- eller terminsmarkedet, omregnes til anskaffelseskursen.
2. Uafviklede termins- og spotforretninger i fremmed valuta skal omregnes til spotkursen paa balancetidspunktet.
Medlemsstaterne kan imidlertid bestemme, at terminsforretninger skal omregnes til terminskursen paa balancetidspunktet.
3. Forskellen mellem paa den ene side den bogfoerte vaerdi af aktiverne, passiverne og terminsforretningerne og paa den anden side det beloeb, der fremkommer ved omregningen i henhold til stk. 1 og 2, skal opfoeres i resultatopgoerelsen, jf. dog artikel 29, nr. 3. Medlemsstaterne kan dog kraeve eller tillade, at kursdifferencer, der fremkommer ved omregningen i henhold til stk. 1 og 2, helt eller delvis medregnes som reserver, der ikke kan udloddes, naar de hidroerer fra finansielle anlaegsaktiver og materielle og immaterielle anlaegsaktiver samt fra andre forretninger til daekning heraf.
4. Medlemsstaterne kan bestemme, at positive kursdifferencer, der hidroerer fra terminsforretninger, aktiver eller passiver, som hverken er daekket eller specifikt daekket af andre terminsforretninger eller aktiver eller passiver, ikke skal opfoeres i resultatopgoerelsen.
5. Anvendes en af de metoder, der er angivet i artikel 59 i direktiv 78/660/EOEF, kan medlemsstaterne bestemme, at kursdifferencerne helt eller delvis skal bogfoeres direkte som reserve. De positive og negative kursdifferencer, der tilfoeres reserverne, skal anfoeres saerskilt i balancen eller i noterne.
6. Medlemsstaterne kan kraeve eller tillade, at kursdifferencer, der opstaar ved konsolidering, naar egenkapitalen i en tilknyttet virksomhed eller en kapitalinteresse omregnes ved regnskabsperiodens start, medregnes helt eller delvis i de konsoliderede reserver, hvilket ogsaa gaelder kursdifferencer, der opstaar ved omregning af forretninger, som foretages for at daekke denne egenkapital.
7. Medlemsstaterne kan kraeve eller tillade, at indtaegter og udgifter fra tilknyttede virksomheder eller kapitalinteresser omregnes til den gennemsnitlige kurs i regnskabsperioden.
AFDELING 8
INDHOLDET AF NOTERNE
Artikel 40
1. Artikel 43, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF finder anvendelse, jf. dog artikel 37 i dette direktiv samt foelgende bestemmelser.
2. Ud over de oplysninger, der skal afgives i henhold til artikel 43, stk. 1, nr. 5, i direktiv 78/660/EOEF, skal kreditinstitutterne anfoere foelgende oplysninger om passivpost 8 (efterstaaende forpligtelser):
a) for hvert laan, der overstiger 10% af de samlede efterstaaende forpligtelser:
i) laanets stoerrelse, den valuta, det er udtrykt i, renten og forfaldsdagen, eller om det er uamortisabelt;
ii) hvorvidt der under visse omstaendigheder kraeves hurtigere tilbagebetaling;
iii) vilkaarene i forbindelse med den efterstaaende forpligtelse, eventuelle bestemmelser om, at den efterstaaende forpligtelse kan konverteres til kapital eller til en anden form for forpligtelse, og betingelserne herfor;
b) for andre laan angives de naermere betingelser globalt.
3. a) I stedet for de oplysninger, der skal afgives i henhold til artikel 43, stk. 1, nr. 6, i direktiv 78/660/EOEF, skal kreditinstitutterne i noterne saerskilt for hver af aktivposterne 3 b) og 4 samt passivposterne 1 b), 2 a), 2 b) bb) samt 3 b) oplyse stoerrelsen af disse tilgodehavender og gaeldsforpligtelser opdelt paa foelgende maade efter deres restloebetid:
- indtil tre maaneder,
- over tre maaneder og indtil et aar,
- over et aar og indtil fem aar,
- over fem aar.
For aktivpost 4 anfoeres desuden tilgodehavender med ubestemt loebetid.
Er der tale om tilgodehavender eller gaeldsforpligtelser, som skal tilbagebetales i rater, forstaas ved restloebetiden det tidsrum, der ligger mellem balancetidspunktet og forfaldsdagen for hvert enkelt afdrag.
Medlemsstaterne kan dog indtil fem aar efter den i artikel 47, stk. 2, omhandlede dato tillade eller foreskrive, at de i denne artikel omhandlede aktiv- og passivposter opfoeres paa grundlag af den oprindeligt aftalte loebetid eller varslets oprindelige laengde. De skal i saa tilfaelde foreskrive, at instituttet, saafremt det har overtaget et allerede stiftet laan, for hvilket der ikke er udstedt noget gaeldsbevis, skal opfoere dette paa grundlag af restloebetiden paa den dag, fordringen transporteres. I dette afsnit forstaas ved et udlaans aftalte loebetid tidsrummet mellem datoen for foerste traek paa laanet og indfrielsesdatoen; ved varslets laengde forstaas tidsrummet mellem datoen for afgivelse af varslet og den dato, hvor indfrielsen skal finde sted; er der tale om tilgodehavender eller gaeldsforpligtelser, som skal tilbagebetales i rater, forstaas ved den aftalte loebetid tidsrummet mellem datoen for tilgodehavendernes eller gaeldsforpligtelsernes stiftelse og forfaldsdatoen for sidste afdrag. Kreditinstitutter skal desuden for saa vidt angaar de i dette stykke omhandlede balanceposter opfoere beloebet for de aktiv- eller passivposter, som forfalder i loebet af det aar, der foelger efter balancetidspunktet.
b) Kreditinstitutter skal for aktivpost 5 (beholdning af obligationer) samt passivpost 3 a) (udstedte obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast) opfoere beloebet for de aktiv- eller passivposter, som forfalder i loebet af det aar, der foelger efter balancetidspunktet.
c) Medlemsstaterne kan foreskrive, at de under litra a) og litra b) omhandlede oplysninger skal opfoeres i balancen.
d) Kreditinstitutterne giver endelige oplysninger om de aktiver, de har stillet som sikkerhed for egne forpligtelser eller for tredjemands forpligtelser (herunder eventualforpligtelser), saaledes at det samlede beloeb vedroerende de paagaeldende aktiver fremgaar for hver passivpost eller post under stregen.
4. De kreditinstitutter, som skal opfoere de i artikel 43, stk. 1, nr. 7, i direktiv 78/660/EOEF omhandlede oplysninger paa posterne under stregen, behoever ikke gentage disse i noterne.
5. I stedet for de i artikel 43, stk. 1, nr. 8, i direktiv 78/660/EOEF kraevede oplysninger skal kreditinstitutter i noterne opdele de under post 1, 3, 4, 6 og 7, i artikel 27 eller i post B 1, B 2, B 3, B 4 og B 7, i artikel 28 omhandlede indtaegter efter det geografiske marked, paa hvilke indtaegterne er opnaaet, for saa vidt disse markeder, saaledes som kreditinstituttets virksomhed er tilrettelagt, afviger betydeligt indbyrdes. Artikel 45, stk. 1, litra b), i direktiv 78/660/EOEF finder anvendelse.
6. Den i artikel 43, stk. 1, nr. 9, i direktiv 78/660/EOEF indeholdte henvisning til artikel 23, post 6, gaelder tilsvarende for artikel 27, post 8, eller artikel 28, post A 4, i naervaerende direktiv.
7. Uanset artikel 43, stk. 1, nr. 13, i direktiv 78/660/EOEF skal kreditinstitutter kun angive beloebene for de forskud og kreditter, som er ydet medlemmerne af deres administrations-, ledelses- og tilsynsorganer samt deres garantiforpligtelser over for disse personer. Det samlede beloeb for hver kategori anfoeres.
Artikel 41
1. De i henhold til artikel 15, stk. 3, i direktiv 78/660/EOEF kraevede oplysninger skal ogsaa omfatte aktiver, som i medfoer af artikel 35 i naervaerende direktiv anses for anlaegsaktiver. Forpligtelsen til at angive vaerdireguleringer saerskilt gaelder imidlertid ikke, hvis en medlemsstat har givet tilladelse til modregning af vaerdireguleringerne i medfoer af artikel 34, stk. 2, i naervaerende direktiv. I saa fald kan vaerdireguleringer sammendrages med andre poster.
2. Medlemsstaterne foreskriver, at kreditinstitutter endvidere skal anfoere foelgende i noterne:
a) en opdeling af de i aktivpost 5 til 8 indeholdte vaerdipapirer fordelt efter boersnoterede og ikke-boersnoterede vaerdipapirer;
b) en opdeling af de i aktivpost 5 og 6 indeholdte vaerdipapirer fordelt efter, om de i medfoer af artikel 35 anses for anlaegsaktiver, samt det kriterium, der er anvendt for at skelne de to kategorier af vaerdipapirer fra hinanden;
c) beloeb vedroerende leasingforretninger opdelt paa de relevante balanceposter;
d) en opdeling af aktivpost 13 og passivpost 4 samt post 10 og 18 i beretningsformen samt A 6 og A 11 i kontoformen samt post 7 og 17 i beretningsformen samt B 7 og B 9 i kontoformen i resultatopgoerelsen efter de vigtigste enkeltbeloeb, saafremt disse ikke er uden betydning for vurderingen af aarsregnskabet. Der skal desuden redegoeres naermere for disse posters stoerrelse og art;
e) udgifter i forbindelse med efterstaaende gaeldsforpligtelser i loebet af regnskabsaaret;
f) den omstaendighed at et institut driver servicevirksomhed over for tredjemand i form af forvaltning og formidling, naar denne virksomhed er af betydelig stoerrelse i forhold til instituttets virksomhed som helhed;
g) beloeb for aktivposter og det samlede beloeb for passivposter i fremmed valuta omregnet til den valuta, i hvilken aarsregnskaberne er udarbejdet;
h) en angivelse efter art af det paagaeldende kreditinstituts uafviklede terminsforretninger paa balancetidspunktet, som navnlig for hver type af disse forretninger viser, om en vaesentlig del af disse er foretaget med henblik paa at daekke virkningerne af udsving i rentesatserne, valutakurserne eller markedspriserne, og om en vaesentlig del af dem er forretningsmaessige transaktioner. Disse forretninger omfatter alle de transaktioner, for hvilke dermed forbundne indtaegter eller udgifter omfattes af artikel 27, post 6, eller artikel 28, post A 3 eller B 4, eller artikel 29, stk. 3, f.eks. valuta, aedelmetaller, vaerdipapirer, forretningsbankers indlaansbeviser eller andre tilgodehavender.
AFDELING 9
BESTEMMELSER VEDROERENDE KONSOLIDEREDE REGNSKABER
Artikel 42
1. Kreditinstitutterne skal udarbejde et konsolideret regnskab og en konsolideret beretning i overensstemmelse med direktiv 83/349/EOEF, for saa vidt andet ikke er fastsat i denne afdeling.
2. Saafremt en medlemsstat ikke har anvendt artikel 5 i direktiv 83/349/EOEF, finder stk. 1 i naervaerende artikel ligeledes anvendelse paa modervirksomheder, som udelukkende har til formaal at besidde kapitalinteresser i dattervirksomheder samt at administrere og udnytte disse kapitalinteresser, saafremt de paagaeldende dattervirksomheder udelukkende eller hovedsagelig er kreditinstitutter.
Artikel 43
1. Direktiv 83/349/EOEF finder anvendelse med forbehold af artikel 1 i naervaerende direktiv og af stk. 2 i naervaerende artikel.
2. a) Artikel 4, 6, 15 og 40 i direktiv 83/349/EOEF finder ikke anvendelse.
b) Medlemsstaterne kan underkaste anvendelsen af artikel 7 i direktiv 83/349/EOEF foelgende supplerende betingelser:
- modervirksomheden har stillet sig som garant for opfyldelsen af de forpligtelser, som den undtagne virksomhed har paataget sig; denne garantistillelse skal angives i den undtagne virksomheds regnskab;
- modervirksomheden er et kreditinstitut som defineret i artikel 2, stk. 1, litra a), i dette direktiv.
c) I artikel 9, stk. 2, foerste og andet led, i direktiv 83/349/EOEF erstattes oplysningerne vedroerende:
- summen af anlaegsaktiverne,
- nettoomsaetningen
med oplysninger vedroerende de samlede indtaegter, der er opfoert under post 1, 3, 4, 6 og 7 i artikel 27 eller under post B 1, B 2, B 3, B 4 og B 7 i artikel 28 i naervaerende direktiv.
d) Hvis en dattervirksomhed, der er et kreditinstitut, som foelge af anvendelsen af artikel 13, stk. 3, litra c), i direktiv 83/349/EOEF ikke er medtaget i det konsoliderede regnskab, men hvis aktier midlertidigt besiddes som foelge af en finansiel bistandstransaktion, der har til formaal at rekonstruere eller redde den paagaeldende virksomhed, skal denne virksomheds aarsregnskab foejes til det konsoliderede regnskab, og noterne skal indeholde supplerende oplysninger om karakteren af og vilkaarene for den finansielle bistandstransaktion.
e) Medlemsstaterne kan ogsaa anvende artikel 12 i direktiv 83/349/EOEF paa to eller flere kreditinstitutter, der ikke er tilknyttede virksomheder som omhandlet i artikel 1, stk. 1 eller 2, i samme direktiv, men som har faelles ledelse, uden at denne ledelsesstruktur behoever at vaere nedfaeldet i en kontrakt eller i bestemmelser i stiftelsesoverenskomsten.
f) Artikel 14 i direktiv 83/349/EOEF finder, bortset fra stk. 2, anvendelse med forbehold af foelgende bestemmelse:
Naar modervirksomheden er et kreditinstitut, og en eller flere af dets dattervirksomheder, der skal konsolideres, ikke selv har status som kreditinstitut, omfattes den eller de paagaeldende dattervirksomheder af konsolideringen, dersom deres aktiviteter ligger i direkte forlaengelse af kreditinstitutvirksomheden eller falder ind under de med kreditinstitutvirksomheden umiddelbart forbundne servicefunktioner som f.eks. leasing, factoring, anbringelse af indskudte midler, varetagelse af informationsservice eller anden lignende aktivitet.
g) Ved opstillingen af det konsoliderede regnskab
- finder artikel 3, 5 til 26 og 29 til 34 i dette direktiv anvendelse;
- finder den i artikel 17 i direktiv 83/349/EOEF indeholdte henvisning til artikel 15, stk. 3, i direktiv 78/660/EOEF anvendelse paa aktiver, der betragtes som anlaegsaktiver i henhold til artikel 35 i naervaerende direktiv.
h) Med forbehold af artikel 40 og 41 i dette direktiv finder artikel 34 i direktiv 83/349/EOEF anvendelse med hensyn til indholdet af noterne til det konsoliderede regnskab.
AFDELING 10
OFFENTLIGHED
Artikel 44
1. Det behoerigt godkendte aarsregnskab og aarsberetningen saavel som beretningen fra den person, der er ansvarlig for regnskabets revision, skal offentliggoeres som fastsat i national lovgivning og i overensstemmelse med artikel 3 i direktiv 68/151/EOEF (1).
(1) EFT nr. L 65 af 14.3.1968, s. 8.
Det kan dog i national lovgivning tillades, at aarsberetningen ikke skal offentliggoeres som naevnt ovenfor. Beretningen skal i saa fald stilles til raadighed for offentligheden paa selskabets hjemsted i den paagaeldende medlemsstat. Der skal efter anmodning kunne rekvireres et eksemplar af beretningen i dens helhed eller uddrag heraf. Prisen for et saadant eksemplar maa ikke overstige de administrative omkostninger i forbindelse hermed.
2. Stk. 1 finder ligeledes anvendelse paa det behoerigt godkendte konsoliderede regnskab og den konsoliderede beretning, saavel som paa beretningen fra den person, der er ansvarlig for regnskabets revision.
3. Naar det kreditinstitut, som har udarbejdet aarsregnskab eller et konsolideret regnskab, er organiseret i en anden form end de i artikel 1, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF naevnte, og virksomheden ikke for de i stk. 1 og 2 naevnte dokumenter efter den nationale lovgivning har pligt til offentliggoerelse i lighed med artikel 3 i direktiv 68/151/EOEF, skal det dog i det mindste stille de paagaeldende dokumenter til raadighed for offentligheden paa dets hjemsted (hovedkontor). Der skal efter anmodning kunne rekvireres et eksemplar af dokumenterne. Prisen for et saadant eksemplar maa ikke overstige de administrative omkostninger i forbindelse hermed.
4. Kreditinstitutterne skal offentliggoere aarsregnskaberne og de konsoliderede regnskaber i hver medlemsstat, hvor de har en filial som omhandlet i artikel 1, tredje led, i direktiv 77/780/EOEF. Denne medlemsstat kan bestemme, at offentliggoerelsen af disse dokumenter skal ske paa dens officielle sprog.
5. Medlemsstaterne fastsaetter egnede sanktioner, der kan bringes i anvendelse, dersom den i denne artikel foreskrevne offentliggoerelse ikke finder sted.
AFDELING 11
REVISION
Artikel 45
En medlemsstat kan undlade at anvende artikel 2, stk. 1, litra b), punkt iii), i direktiv 84/253/EOEF (2) paa offentlige sparekasser, naar den lovpligtige revision af disse virksomheders dokumenter, som naevnt i artikel 1, stk. 1, i det paagaeldende direktiv, er forbeholdt en revisionsinstans, der paa tidspunktet for dette direktivs ikrafttraeden varetager revisionen for disse sparekasser, og hvis ansvarlige mindst opfylder de betingelser, der er fastsat i artikel 3 til 9 i direktiv 84/253/EOEF.
(2) EFT nr. L 126 af 12.5.1984, s. 20.
AFDELING 12
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 46
Det i henhold til artikel 52 i direktiv 78/660/EOEF nedsatte kontaktudvalg, som sammensaettes til dette formaal, har ligeledes til opgave:
a) med forbehold af traktatens artikel 169 og 170 at lette en harmoniseret gennemfoerelse af dette direktiv gennem regelmaessigt samraad, navnlig vedroerende de konkrete problemer i forbindelse med dets gennemfoerelse;
b) om noedvendigt at raadgive Kommissionen med hensyn til tilfoejelser til eller aendringer i dette direktiv.
Artikel 47
1. Medlemsstaterne vedtager de noedvendige love eller administrative bestemmelser for senest den 31. december 1990 at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.
2. En medlemsstat kan fastsaette, at de i stk. 1 omhandlede bestemmelser foerste gang finder anvendelse paa aarsregnskaber og paa konsoliderede regnskaber for det regnskabsaar, som begynder 1. januar 1993 eller i loebet af 1993.
3. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv.
Artikel 48
Raadet vil paa forslag af Kommissionen fem aar efter den i artikel 47, stk. 2, anfoerte dato gennemgaa og eventuelt aendre de artikler i dette direktiv, der giver medlemsstaterne valgmuligheder, samt artikel 2, stk. 1, og artikel 27, 28 og 41 paa grundlag af erfaringerne med anvendelsen af dette direktiv og under saerligt hensyn til, at maalsaetningen er at skabe stoerre gennemsigtighed og samordning af de i dette direktiv omhandlede bestemmelser.
Artikel 49
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfaerdiget i Bruxelles, den 8. december 1986.
Směrnice Rady
ze dne 8. prosince 1986
o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí
(86/635/EHS)
RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 54 odst. 3 písm. g) této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [3],
vzhledem k tomu, že až do další koordinace nemusí být na banky a ostatní finanční instituce (dále jen "úvěrové instituce") uplatňována směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách některých forem společností [4], naposledy pozměněná směrnicí 84/569/EHS [5]; že s ohledem na stěžejní význam těchto podniků ve Společenství je taková koordinace nezbytná;
vzhledem k tomu, že směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o konsolidovaných účetních závěrkách [6], umožňuje odchylky u úvěrových institucí pouze do uplynutí lhůty přijaté pro provedení této směrnice; že tato směrnice proto musí obsahovat také ustanovení specifická pro úvěrové instituce, týkající se konsolidovaných účetních závěrek;
vzhledem k tomu, že taková koordinace se také stala naléhavou, protože stále více úvěrových institucí působí přes hranice států; že lepší srovnatelnost ročních účetních závěrek a konsolidovaných účetních závěrek těchto institucí má pro věřitele, dlužníky, vlastníky a pro širokou veřejnost zásadní význam;
vzhledem k tomu, že úvěrové instituce ve smyslu směrnice Rady 77/780/EHS ze dne 12. prosince 1977 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti úvěrových institucí, které si v bankovním sektoru navzájem konkurují, a jejího výkonu [7], mají téměř ve všech členských státech různé právní formy; že se proto zdá být vhodné neomezovat koordinaci ve vztahu k těmto úvěrovým institucím pouze na právní formy uvedené ve směrnici 78/660/EHS, ale rozhodnout se spíše pro oblast působnosti, který obsáhne všechny společnosti vymezené v čl. 58 odst. 2 Smlouvy;
vzhledem k tomu, že pokud jde o finanční instituce, měla by však být oblast působnosti této směrnice omezena na ty, které mají některou z právních forem uvedených ve směrnici 78/660/EHS; že finanční instituce, na které se nevztahuje zmíněná směrnice, spadají automaticky do oblasti působnosti této směrnice;
vzhledem k tomu, že je nezbytná provázanost s koordinací z hlediska úvěrových institucí, protože některá pravidla pro roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky ovlivňují i jiné oblasti této koordinace, jako jsou podmínky pro udělení licence nebo ukazatele používané pro účely dohledu;
vzhledem k tomu, že z důvodu specifické povahy úvěrových institucí se sice zdálo vhodné přijmout samostatnou směrnici o jejich ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách, neznamená to však potřebu nového souboru samostatných pravidel vedle ustanovení směrnic 78/660/EHS a 83/349/EHS; že taková samostatná pravidla by nebyla ani vhodná, ani v souladu se zásadami, které jsou základem koordinace práva společností, jelikož úvěrové instituce vzhledem k důležité úloze, kterou hrají v hospodářství Společenství, nemohou být vyňaty z rámce pravidel stanovených pro podniky všeobecně; že proto byla vzata v úvahu pouze odvětvová specifika úvěrových institucí a že se tato směrnice zabývá pouze odchylkami od ustanovení směrnic 78/660/EHS a 83/349/EHS;
vzhledem k tomu, že struktura a obsah rozvah úvěrových institucí se v každém členském státě liší; že tato směrnice proto musí stanovit stejný formát, označení položek a odborné názvosloví pro rozvahy všech úvěrových institucí ve Společenství; že odchylky musí být umožněny, pokud si to žádá právní forma instituce nebo zvláštní povaha její činnosti;
vzhledem k tomu, že mají-li být roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky srovnatelné, musí být vyřešena řada otázek týkajících se zveřejnění různých transakcí v rozvaze a podrozvaze;
vzhledem k tomu, že v zájmu větší srovnatelnosti je také nezbytné, aby obsah různých rozvahových a podrozvahových položek byl přesně vymezen;
vzhledem k tomu, že totéž se týká formátu a vymezení položek ve výsledovce;
vzhledem k tomu, že srovnatelnost údajů v rozvaze a ve výsledovce závisí zásadně na hodnotách, v jakých jsou aktiva a pasiva zahrnována do rozvahy;
vzhledem k tomu, že s ohledem na specifická rizika spojená s bankovnictvím a na nutnost dodržování bankovního tajemství by mělo být přijato ustanovení umožňující uvádět v pasivech rozvahy položku nazvanou "Fond všeobecných bankovních rizik"; že se ze stejného důvodu zdá být vhodné, aby členské státy mohly až do další koordinace povolit úvěrovým institucím určitou volnost, zejména v oceňování úvěrů a záloh a určitých cenných papírů; že by však v tomto případě měly členské státy těmto úvěrovým institucím povolit vytváření výše uvedeného "fondu všeobecných bankovních rizik"; že se také zdá být vhodné, aby členské státy mohly úvěrovým institucím povolit provádět ve výsledovce určitá započtení;
vzhledem k tomu, že s ohledem na zvláštní povahu úvěrových institucí jsou rovněž nezbytné určité změny v případě přílohy k účetní závěrce;
vzhledem k tomu, že směrnice 78/660/EHS se snaží vytvořit stejné výchozí podmínky pro co nejvíce úvěrových institucí, a proto, podobně jako v případě směrnice 77/780/EHS, nebyly stanoveny úlevy pro malé a střední úvěrové instituce; že kdyby však s přihlédnutím k poznatkům z praxe byla taková podpora shledána nezbytnou, bylo by možné ji zajistit během další koordinace; že ze stejných důvodů nebylo rozšířeno oprávnění umožňující členským státům podle směrnice 83/349/EHS zprostit mateřské podniky povinnosti konsolidace, nepřekročí-li konsolidované podniky dohromady určitou velikost, i na úvěrové instituce;
vzhledem k tomu, že uplatňování ustanovení o konsolidovaných účetních závěrkách u úvěrových institucí vyžaduje určité úpravy pravidel platných pro všechny výrobní a obchodní společnosti; že v případě smíšených skupin jsou stanovena výslovná pravidla a že výjimka z dílčí konsolidace může být udělena ve vazbě na dodatečné podmínky;
vzhledem k tomu, že s ohledem na rozsah, ve kterém bankovní systémy přesahují hranice jednotlivých členských států, a na jejich nepřetržitý rozvoj by měla být roční účetní závěrka a konsolidovaná účetní závěrka úvěrové instituce se sídlem v jednom členském státě zveřejňována ve všech členských státech, ve kterých je instituce usazena;
vzhledem k tomu, že zkoumání otázek vznikajících v souvislosti s předmětem této směrnice, zejména s ohledem na její uplatňování, vyžaduje spolupráci zástupců členských států a Komise v kontaktním výboru; že v zájmu zamezení početností těchto výborů je žádoucí, aby se spolupráce odehrávala ve výboru zřízeném článkem 52 směrnice 78/660/EHS; že však při zkoumání otázek týkajících se úvěrových institucí bude výbor muset mít vhodné složení;
vzhledem k tomu, že složitost celé věci vyžaduje, aby bylo úvěrovým institucím uvedeným v této směrnici umožněno, aby ji provedly v delší lhůtě, než je obvyklé;
vzhledem k tomu, že po vyhodnocení zkušeností z pěti let uplatňování této směrnice by s přihlédnutím k cíli dosažení lepší transparentnosti a harmonizace měla být přezkoumána některá její ustanovení,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
ODDÍL 1
ÚVODNÍ USTANOVENÍ A OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
1. Nestanoví-li tato směrnice jinak, použijí se na instituce uvedené v článku 2 této směrnice články 2 a 3 a čl. 4 odst. 1, 3, 4 a 5, články 6, 7, 13 a 14 a čl. 15 odst. 3 a 4, články 16 až 21, 29 až 35, 37 až 41, čl. 42 první věta, čl. 45 odst. 1, články 46, 48 až 50 a čl. 51 odst. 1, články 54, 56 až 59 a článek 61 směrnice 78/660/EHS.
2. Odkazují-li směrnice 78/660/EHS a 83/349/EHS na články 9 a 10 (rozvaha) nebo články 23 až 26 (výsledovka) směrnice 78/660/EHS, považují se tyto odkazy za odkazy na článek 4 (rozvaha) nebo články 27 a 28 (výsledovka) této směrnice.
3. Odkazy ve směrnicích 78/660/EHS a 83/349/EHS na články 31 až 42 směrnice 78/660/EHS se považují za odkazy na tyto články s přihlédnutím k článkům 35 až 39 této směrnice.
4. Pokud se uvedená ustanovení směrnice 78/660/EHS týkají rozvahových položek, pro které tato směrnice nemá rovnocenné ustanovení, považují se tyto odkazy za odkazy na položky uvedené v článku 4 této směrnice, které obsahují příslušná aktiva a pasiva.
Článek 2
1. Koordinační opatření stanovená touto směrnicí se vztahují na
a) úvěrové instituce ve smyslu čl. 1 první odrážky směrnice 77/780/EHS, které jsou společnostmi ve smyslu čl. 58 druhého pododstavce Smlouvy, a na
b) finanční instituce, které mají některou z právních forem uvedených v čl. 1 odst. 1 směrnice 78/660/EHS a na které se podle odstavce 2 zmíněného článku uvedená směrnice nevztahuje.
Pro účely této směrnice zahrnují "úvěrové instituce" rovněž finanční instituce, nevyplývá-li ze souvislostí jinak.
2. Členské státy nemusí tuto směrnici uplatňovat na
a) úvěrové instituce uvedené v čl. 2 odst. 2 směrnice 77/780/EHS;
b) instituce téhož členského státu, které jsou podle čl. 2 odst. 4 písm. a) směrnice 77/780/EHS přidruženy k ústřednímu subjektu v témže členském státě. V tom případě, aniž je dotčeno uplatňování této směrnice na ústřední subjekt, musí být celek složený z ústředního subjektu a přidružených institucí zahrnout do konsolidovaných účetních závěrek včetně výroční zprávy, které jsou sestavovány, ověřovány a zveřejňovány v souladu s touto směrnicí, a
c) tyto úvěrové instituce:
- v Řecku: ETEBA (Národní investiční banka pro průmyslový rozvoj) a Τράπεζα Επενδύσεων (Investiční banka);
- v Irsku: Industrial and Provident Societies a
- ve Spojeném království: Friendly Societies and Industrial and Provident Societies.
4. Aniž je dotčen čl. 2 odst. 3 směrnice 78/660/EHS, mohou členské státy do další koordinace
a) stanovit pravidla odchylná od této směrnice, pokud jsou nezbytná z důvodu právní formy úvěrových institucí uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a) této směrnice, které nemají formu některé ze společností uvedených v čl. 1 odst. 1) směrnice 78/660/EHS, a
b) stanovit pravidla odchylná od této směrnice, pokud jsou nezbytná z důvodu zvláštní povahy činnosti specializovaných úvěrových institucí.
Tyto odchylky mohou stanovit pouze úpravy formátu, označení položek, odborné názvosloví a obsah položek v rozvaze a ve výsledovce, nesmějí však institucím, na které se vztahují, umožňovat, aby ve svých ročních účetních závěrkách poskytovaly méně informací než instituce, na které se vztahuje tato směrnice.
Členské státy oznámí Komisi takové úvěrové instituce, případně podle kategorií, do šesti měsíců od uplynutí lhůty stanovené v čl. 47 odst. 2. Uvědomí ji o odchylných pravidlech přijatých k tomuto účelu.
Tyto odchylky budou přezkoumány do 10 let od oznámení této směrnice. Komise případně předloží příslušné návrhy. Do pěti letod oznámení této směrnice předloží Komise rovněž předběžnou zprávu.
ODDÍL 2
OBECNÁ USTANOVENÍ K ROZVAZE A VÝSLEDOVCE
Článek 3
V případě úvěrových institucí je možnost slučování položek podle čl. 4 odst. 3 písm. a) nebo b) směrnice 78/660/EHS omezena na podpoložky rozvahy a výsledovky, kterým předchází označení malými písmeny, a je povolena pouze na základě předpisů vydaných k tomuto účelu členskými státy.
ODDÍL 3
USPOŘÁDÁNÍ POLOŽEK ROZVAHY
Článek 4
Členské státy stanoví toto uspořádání položek rozvahy.
Aktiva
1. Pokladní hotovost, vklady u centrálních bank a poštovní šekové účty.
2. Státní bezkupónové dluhopisy a ostatní cenné papíry přijímané centrálními bankami k refinancování:
a) státní bezkupónové dluhopisy a obdobné cenné papíry,
b) ostatní bezkupónové dluhopisy přijímané centrálními bankami k refinancování (nestanoví-li vnitrostátní právní předpisy, aby tyto poukázky byly vykazovány v aktivech pod položkami 3 a 4).
3. Pohledávky za úvěrovými institucemi:
a) splatné na požádání,
b) ostatní pohledávky.
4. Pohledávky za klienty.
5. Dluhové cenné papíry a ostatní cenné papíry s pevným výnosem:
a) vydané veřejnoprávními emitenty,
b) vydané ostatními emitenty, v tom:
- vlastní dluhové cenné papíry (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy jejich odečtení v pasivech).
6. Akcie a jiné cenné papíry s proměnlivým výnosem.
7. Účasti s rozhodujícím vlivem, v tom:
- účasti s rozhodujícím vlivem v úvěrových institucích (pokud vnitrostátní právní předpisy nepožadují jejich uvedení v příloze k účetní závěrce).
8. Účasti s podstatným vlivem, v tom:
- účasti s podstatným vlivem v úvěrových institucích (pokud vnitrostátní právní předpisy nepožadují jejich uvedení v příloze k účetní závěrce).
9. Dlouhodobý nehmotný majetek popsaný v rámci aktiv v čl. 9 bodech B a C. I směrnice 78/660/EHS, v tom:
- zřizovací výdaje, jak jsou vymezeny vnitrostátními právními předpisy a v rozsahu, v jakém vnitrostátní předpisy dovolují jejich vykazování v aktivech (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy jejich uvedení v příloze k účetní závěrce);
- goodwill, pokud byl pořízen úplatně (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy jeho uvedení v příloze k účetní závěrce).
10. Dlouhodobý hmotný majetek popsaný v rámci aktiv v čl. 9 bodu C. II směrnice 78/660/EHS, v tom:
- pozemky a budovy pro provozní činnost úvěrové instituce (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy jejich uvedení v příloze k účetní závěrce).
11. Pohledávky za upsaný základní kapitál, v tom:
- splatný základní kapitál (nestanoví-li vnitrostátní právní předpisy, že splatný základní kapitál je zahrnován do pasiv; potom musí být splatný, avšak doposud nesplacený základní kapitál zahrnut buď do této položky aktiv, nebo do položky 14 aktiv).
12. Vlastní akcie (s uvedením jejich jmenovité hodnoty, nebo nemají-li jmenovitou hodnotu, s uvedením jejich účetní hodnoty, pokud vnitrostátní právní předpisy povolují jejich vykazování v rozvaze).
13. Ostatní aktiva.
14. Pohledávky za upsaný základní kapitál splatný, ale dosud nesplacený (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy, aby byl splatný základní kapitál uváděn v položce 11 aktiv).
15. Náklady a příjmy příštích období.
16. Ztráta za účetní období (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy její zahrnutí do položky 14 pasiv).
Pasiva
1. Závazky vůči úvěrovým institucím:
a) splatné na požádání;
b) s dohodnutou splatností nebo výpovědními lhůtami.
2. Závazky vůči klientům:
a) úsporné vklady, v tom:
- jednak splatné na požádání, jednak s dohodnutou splatností nebo výpovědními lhůtami, požadují-li vnitrostátní právní předpisy takovou specifikaci (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy jejich uvedení v příloze k účetní závěrce).
b) ostatní závazky:
ba) splatné na požádání,
bb) s dohodnutou splatností nebo výpovědními lhůtami.
3. Závazky z dluhových cenných papírů:
a) emitované dluhové cenné papíry,
b) ostatní.
4. Ostatní pasiva.
5. Výnosy a výdaje příštích období.
6. Rezervy:
a) rezervy na penzijní a podobné závazky,
b) rezervy daňové,
c) ostatní rezervy.
7. Zisk za účetní období (nestanoví-li vnitrostátní právní předpisy jeho zahrnutí do položky 14 pasiv).
8. Podřízené závazky.
9. Základní kapitál (nestanoví-li vnitrostátní právní předpisy, že v této položce je uveden splatný základní kapitál; v tom případě musí být hodnoty upsaného a splaceného základního kapitálu uvedeny samostatně).
10. Emisní ážio.
11. Rezervní fondy.
12. Rezervní fond z nového ocenění.
13. Nerozdělený zisk nebo neuhrazená ztráta z předchozích období.
14. Zisk nebo ztráta za účetní období (nevyžadují-li vnitrostátní právní předpisy, aby tato položka byla uvedena v položce 16 aktiv nebo v položce 7 pasiv).
Podrozvahové položky
1. Záruky a zástavy, z toho samostatně:
- přijaté směnky/akcepty a indosamenty směnek,
- záruky a zástavy.
2. Ostatní závazky a přísliby, z toho samostatně:
- závazky ze spotových, termínových a opčních operací.
Článek 5
Jako podpoložky příslušných položek musí být samostatně uváděny:
- pohledávky za přidruženými podniky, bez ohledu na to, zda mají formu cenných papírů, které jsou zahrnuty do položek 2 až 5 aktiv;
- pohledávky za dceřinými podniky, bez ohledu na to, zda mají formu cenných papírů, které jsou zahrnuty do položek 2 až 5 aktiv;
- závazky vůči přidruženým podnikům, bez ohledu na to, zda mají formu cenných papírů, které jsou zahrnuty do položek pasiv uvedených pod čísly 1, 2, 3 a 8;
- závazky vůči dceřiným podnikům, bez ohledu na to, zda mají formu cenných papírů, které jsou zahrnuty do položek pasiv uvedených pod čísly 1, 2, 3 a 8.
Článek 6
1. Podřízená aktiva se uvádějí samostatně jako podpoložky položek rozvahy a jako podpoložky vytvořené v souladu s článkem 5.
2. Aktiva, bez ohledu na to, zda mají formu cenných papírů, jsou podřízená, může-li být výtěžek z těchto aktiv v případě likvidace nebo úpadku podniku vyplacen teprve po uspokojení nároků ostatních věřitelů.
Článek 7
Členské státy mohou v příloze k účetní závěrce povolit uvádění informací podle článků 5 a 6, náležitě rozepsaných do odpovídajících položek.
Článek 8
1. Aktiva se uvádějí v rozvaze v odpovídajících položkách, i když je úvěrová instituce sestavující rozvahu dala do zástavyjakozáruku za vlastní závazky nebo za závazky třetích osob, nebo je převedla jiným způsobem na třetí osoby jako záruku.
2. Úvěrová instituce nezahrne do své rozvahy aktiva, která byla v její prospěch zastavena nebo jinak převedena v rámci záruky, pokud nemají formu peněžní hotovosti.
Článek 9
1. Je-li úvěr poskytnut konsorciem složeným z několika úvěrových institucí, uvádí každá úvěrová instituce zapojená v konsorciu pouze tu část celkového úvěru, kterou sama financovala.
2. Překročí-li v případě úvěru poskytovaného konsorciem ve smyslu odstavce 1 částka zaručená úvěrovou institucí poskytnutou částku, vykazuje se tato doplňková záruka jako záruka nebo zástava v podrozvaze (druhá odrážka v položce 1).
Článek 10
1. Peněžní prostředky, které úvěrová instituce spravuje vlastním jménem ve prospěch třetí osoby, musí být vykázány v rozvaze, nabývá-li úvěrová instituce k daným aktivům práva. Celková částka takových aktiv a pasiv, rozepsaná podle jednotlivých položek aktiv a pasiv, se uvádí samostatně nebo v příloze k účetní závěrce. Členské státy však mohou povolit vykazování těchto peněžních prostředků v podrozvaze, pokud existuje zvláštní úprava, která umožňuje jejich vyloučení z aktiv použitelných k rozdělení v případě likvidace úvěrové instituce (nebo v obdobném řízení).
2. Aktiva získaná jménem a na účet třetí osoby nesmějí být v rozvaze uváděna.
Článek 11
Splatnými na požádání se rozumí jen částky, které mohou být kdykoliv vyzvednuty bez výpovědní lhůty nebo pro které je dohodnuta výpovědní lhůta 24 hodin nebo jeden pracovní den.
Článek 12
1. Transakcemi prodeje se zpětným odkupem se rozumějí transakce, kterými úvěrová instituce nebo klient ("převodce") převádí na jinou úvěrovou instituci nebo klienta ("nabyvatel") aktiva, např. směnky, pohledávky nebo převoditelné cenné papíry, na které se vztahuje dohoda, že stejná aktiva budou následně převedena zpět převodci za sjednanou cenu.
2. Zaváže-li se nabyvatel převést aktiva zpět v termínu, který stanovil nebo má stanovit převodce, je daná transakce považována za pravou transakci prodeje se zpětným odkupem.
3. Má-li však nabyvatel pouze právo převést aktiva zpět za kupní cenu nebo za odlišnou předem sjednanou částku v termínu, který je nebo bude stanoven, je daná transakce považována za transakci prodeje s právem zpětného odkupu.
4. V případě transakcí prodeje se zpětným odkupem uvedených v odstavci 2 se převedená aktiva stále vykazují v rozvaze převodce; kupní cena získaná převodcem se vykáže jako částka dlužná nabyvateli. Hodnota převedených aktiv se navíc zveřejní v příloze k účetní závěrce převodce. Nabyvatel není oprávněn vykazovat převedená aktiva ve své rozvaze; kupní cena zaplacená nabyvatelem se vykáže jako částka, kterou dluží převodce.
5. V případě transakcí prodeje se zpětným odkupem uvedených v odstavci 3 však převodce není oprávněn vykazovat ve své rozvaze převedená aktiva; tyto částky se vykazují jako aktiva v rozvaze nabyvatele. Převodce zaznamená do podrozvahové položky 2 částku rovnající se ceně sjednané pro případ zpětného odkupu.
6. Žádné devizové termínované obchody, opce, transakce zahrnující emisi dluhových cenných papírů se závazkem zpětného odkupu celé nebo části emise před splatností ani jiné podobné transakce nejsou považovány za transakce prodeje se zpětným odkupem ve smyslu tohoto článku.
ODDÍL 4
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ K NĚKTERÝM POLOŽKÁM ROZVAHY
Článek 13
Aktiva, položka 1 - Pokladní hotovost, vklady u centrálních bank a poštovní šekové účty
1. Pokladní hotovost zahrnuje zákonná platidla včetně cizích bankovek a mincí.
2. Tato položka smí obsahovat pouze vklady u centrálních bank a poštovních bank země nebo zemí, ve kterých může úvěrová instituce působit. Tyto vklady musí být kdykoli k dispozici. Ostatní pohledávky vůči těmto institucím musí být vykazovány jako pohledávky za úvěrovými institucemi (položka 3 aktiv) nebo pohledávky za klienty (položka 4 aktiv).
Článek 14
Aktiva, položka 2 - Státní bezkupónové dluhopisy a ostatní cenné papíry přijímané centrálními bankami k refinancování
1. Tato položka zahrnuje pod písmenem a) státní bezkupónové dluhopisy a obdobné cenné papíry, tj. pokladní poukázky, pokladní listiny a podobné dluhové nástroje vydané státními orgány, které přijímají k refinancování centrální banky země nebo zemí, ve kterých může úvěrová instituce působit. Dluhové nástroje vydané veřejnoprávními subjekty, které nesplňují výše uvedenou podmínku, se vykazují v podpoložce 5a) aktiv.
2. Tato položka zahrnuje pod písmenem b) bezkupónové dluhopisy přijímané centrálními bankami k refinancování, tj. všechny bezkupónové dluhopisy držené v portfoliu, které byly zakoupeny od úvěrových institucí nebo od klientů, v rozsahu, ve kterém je podle vnitrostátních právních předpisů přijímají k refinancování centrální banky země nebo zemí, kde může úvěrová instituce působit.
Článek 15
Aktiva, položka 3 - Pohledávky za úvěrovými institucemi
1. Pohledávky za úvěrovými institucemi zahrnují všechny pohledávky vyplývající z bankovních transakcí vůči domácím nebo zahraničním úvěrovými institucím, držené úvěrovou institucí sestavující rozvahu, a to bez ohledu na jejich konkrétní označení.
Jedinou výjimkou jsou pohledávky ve formě dluhových nebo jiných cenných papírů, které musí být uváděny v položce 5 aktiv.
2. Pro účely tohoto článku se za úvěrové instituce považují všechny podniky uvedené v seznamu zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství podle čl. 3 odst. 7 směrnice 77/780/EHS a centrální banky a veřejnoprávní domácí a zahraniční bankovní subjekty a všechny soukromé a státní podniky, které nejsou usazeny ve Společenství, ale které odpovídají definici v článku 1 směrnice 77/780/EHS.
Pohledávky za podniky, které nesplňují výše uvedené podmínky, se vykazují v položce 4 aktiv.
Článek 16
Aktiva, položka 4 - Pohledávky za klienty
Pohledávky za klienty zahrnují všechny druhy aktiv ve formě pohledávek vůči tuzemským a zahraničním klientům, kteří nejsou úvěrovými institucemi, bez ohledu na jejich konkrétní označení.
Jedinou výjimkou jsou pohledávky ve formě dluhových nebo jiných cenných papírů, které musí být uváděny v položce 5 aktiv.
Článek 17
Aktiva, položka 5 - Dluhové cenné papíry a ostatní cenné papíry s pevným výnosem
1. Tato položka zahrnuje obchodovatelné dluhové cenné papíry a ostatní cenné papíry s pevným výnosem, které byly vydány úvěrovými institucemi, ostatními podniky nebo veřejnoprávními subjekty; cenné papíry vydané veřejnoprávními subjekty se však zahrnou pouze v případě, nejsou-li vykázány v položce 2 aktiv.
2. Cenné papíry s proměnlivou úrokovou mírou, která kolísá v závislosti na vymezených faktorech, např. úroková míra na mezibankovním trhu nebo na trhu eura, se rovněž považují za dluhové cenné papíry a ostatní cenné papíry s pevným výnosem.
3. Do podpoložky 5b) aktiv mohou být zahrnovány pouze vlastní zpětně odkoupené obchodovatelné dluhové cenné papíry.
Článek 18
Pasiva, položka 1 - Závazky vůči úvěrovým institucím
1. Závazky vůči úvěrovým institucím zahrnují všechny částky vyplývající z bankovních transakcí dlužné jiným tuzemským nebo zahraničním úvěrovým institucím úvěrovou institucí, která sestavuje rozvahu, bez ohledu na jejich konkrétní označení.
Jedinou výjimkou jsou pasiva ve formě dluhových nebo jiných cenných papírů, která musí být vykázána v položce 3 pasiv.
2. Pro účely tohoto článku jsou za úvěrové instituce považovány všechny podniky uvedené v seznamu zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství podle čl. 3 odst. 7 směrnice 77/780/EHS a centrální banky a veřejnoprávní domácí a zahraniční bankovní subjekty a všechny soukromé a státní podniky,které nejsou usazeny ve Společenství, ale které odpovídají definici v článku 1 směrnice 77/780/EHS.
Článek 19
Pasiva, položka 2 - Závazky vůči klientům
1. Závazky vůči klientům zahrnují všechny závazky vůči věřitelům, kteří nejsou úvěrovými institucemi ve smyslu článku 18, bez ohledu na jejich konkrétní označení.
Jedinou výjimkou jsou pasiva ve formě dluhových nebo jiných cenných papírů, která musí být vykázána v položce 3 pasiv.
2. Za úsporné vklady jsou považovány pouze vklady vyhovující podmínkám stanoveným k tomuto účelu vnitrostátními právními předpisy.
3. Spořitelní dluhopisy se vykazují v odpovídající podpoložce, pouze pokud nemají formu obchodovatelných cenných papírů.
Článek 20
Pasiva, položka 3 - Závazky z dluhových cenných papírů
1. Tato položka zahrnuje jak dluhové cenné papíry, tak závazky z obchodovatelných cenných papírů, zejména vkladové stvrzenky, "bons de caisse" a pasiva vyplývající z vlastních akceptací a směnek.
2. Za vlastní akceptace jsou považovány pouze akceptace, které úvěrová instituce vydala pro vlastní refinancování a u nichž je dlužníkem první instance.
Článek 21
Pasiva, položka 8 - Podřízené závazky
V této položce se vykazují závazky (bez ohledu na to, zda jsou z cenných papírů), o kterých bylo smluvně dohodnuto, že v případě likvidace nebo úpadku budou proplaceny teprve po uspokojení nároků všech ostatních věřitelů.
Článek 22
Pasiva, položka 9 -Základní kapitál
Tato položka zahrnuje bez ohledu na konkrétní označení všechny částky, které jsou na základě právní formy předmětné instituce považovány ve smyslu vnitrostátních právních předpisů za vlastní kapitál.
Článek 23
Pasiva, položka 11 - Rezervní fondy
Tato položka zahrnuje všechny typy rezervních fondů vyjmenované v článku 9 směrnice 78/660/EHS pod položkou A. IV pasiv podle definice uvedené ve zmíněném článku. Členské státy mohou také předepsat jiné typy rezervních fondů, je-li to nutné pro úvěrové instituce, jejichž právní forma není ve směrnici 78/660/EHS uvedena.
Typy rezervních fondů, na které se vztahuje první odstavec, se v rozvaze příslušných úvěrových institucí vykazují samostatně jako podpoložky položky 11 pasiv, s výjimkou fondu z nového ocenění, který se vykazuje v položce 12.
Článek 24
Podrozvahové položky, položka 1 - Záruky a zástavy
Tato položka zahrnuje všechny transakce, kterými úvěrová instituce poskytla záruku za závazky třetích osob.
V příloze k účetní závěrce se uvede povaha a hodnota každého druhu záruky nebo zástavy, který je významný ve vztahu k činnosti instituce.
Pasiva vyplývající z indosamentů eskontovaných směnek se do této položky zahrnují pouze v případě, že vnitrostátní právní předpisy nestanoví jiný postup. Totéž platí pro jiné než vlastní akceptace.
Záruky a zástavy zahrnují všechny vzniklé závazky ze záruk a zástav ve prospěch třetích osob, zejména s ohledem na záruky a neodvolatelné akreditivy.
Článek 25
Podrozvahové položky, položka 2 - Ostatní závazky a přísliby
Tato položka bude zahrnovat každý závazek či příslib, který by mohl být zdrojem úvěrového rizika.
V příloze k účetní závěrce se uvede povaha a hodnota každého druhu závazku či příslibu, který je významný ve vztahu k činnosti instituce.
Závazky a přísliby vyplývající z transakcí prodeje se zpětným odkupem zahrnují závazky úvěrové instituce v souvislosti s transakcemi prodeje se zpětným odkupem (na základě pevných dohod o prodeji s možností zpětného odkupu) ve smyslu čl. 12 odst. 3.
ODDÍL 5
USPOŘÁDÁNÍ POLOŽEK VÝSLEDOVKY
Článek 26
Členské státy stanoví pro účely předkládání výsledovky jeden nebo oba způsoby uspořádání položek výsledovky uvedené v článcích 27 a 28. Stanoví-li členský stát oba způsoby, může podnikům dovolit, aby si jeden z nich vybraly.
Článek 27
Vertikální formát
1. Výnosy z úroků a podobné výnosy, v tom úroky z cenných papírů s pevnými výnosy.
2. Náklady na úroky a podobné náklady.
3. Výnosy z cenných papírů:
a) výnosy z akcií, podílů a jiných cenných papírů s proměnlivým výnosem,
b) výnosy z účastí s rozhodujícím vlivem,
c) výnosy z účastí s podstatným vlivem.
4. Výnosy z poplatků a provizí.
5. Náklady na poplatky a provize.
6. Zisk (ztráta) z finančních operací.
7. Ostatní provozní výnosy.
8. Správní náklady:
a) náklady na zaměstnance, v tom:
- mzdy a platy,
- náklady na sociální a zdravotní pojištění, v tom penzijní náklady,
b) ostatní správní náklady.
9. Odpisy a tvorba opravných položek k položkám 9 a 10 aktiv.
10. Ostatní provozní náklady.
11. Tvorba rezerv a opravných položek k ůvěrům, půjčkám a zárukám.
12. Rozpuštění rezerv a opravných položek k úvěrům, půjčkám a zárukám.
13. Tvorba opravných položek k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktiva a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivem.
14. Rozpuštění opravných položek k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktiva a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivem.
15. Daň z příjmů z běžné činnosti.
16. Zisk nebo ztráta z běžné činnosti po zdanění.
17. Mimořádné výnosy.
18. Mimořádné náklady.
19. Mimořádný hospodářský výsledek.
20. Daň z příjmů z mimořádné činnosti.
21. Zisk nebo ztráta z mimořádné činnosti po zdanění.
22. Ostatní daně nevykazované v předcházejících položkách.
23. Zisk nebo ztráta za účetní období.
Článek 28
Horizontální formát
A. Náklady
1. Náklady na úroky a podobné náklady.
2. Náklady na poplatky a provize.
3. Ztráta z finančních operací.
4. Správní náklady:
a) náklady na zaměstnance, v tom:
- mzdy a platy,
- náklady na sociální a zdravotní pojištění, v tom penzijní náklady,
b) ostatní správní náklady.
5. Odpisy a tvorba opravných položek k položkám 9 a 10 aktiv.
6. Ostatní provozní náklady.
7. Tvorba rezerv a opravných položek k úvěrům, půjčkám a zárukám.
8. Tvorba opravných položek k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktiva a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivem.
9. Daň z příjmů z běžné činnosti.
10. Zisk nebo ztráta z běžné činnosti po zdanění.
11. Mimořádné náklady.
12. Daň z příjmů z mimořádné činnosti.
13. Mimořádná ztráta po zdanění.
14. Ostatní daně nevykazované v předcházejících položkách.
15. Zisk za účetní období.
B. Výnosy
1. Výnosy z úroků a podobné výnosy, v tom úroky z cenných papírů s pevnými výnosy.
2. Výnosy z cenných papírů:
a) výnosy z akcií, podílů a jiných cenných papírů s proměnlivým výnosem,
b) výnosy z účastí s rozhodujícím vlivem,
c) výnosy z účastí s podstatným vlivem.
3. Výnosy z poplatků a provizí.
4. Zisk z finančních operací.
5. Rozpuštění rezerv a opravných položek k úvěrům, půjčkám a zárukám.
6. Rozpuštění opravných položek k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktiva a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivem.
7. Ostatní provozní výnosy.
8. Zisk nebo ztráta z běžné činnosti po zdanění.
9. Mimořádné výnosy.
10. Zisk z mimořádné činnosti po zdanění.
11. Ztráta za účetní období.
ODDÍL 6
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ K NĚKTERÝM POLOŽKÁM VÝSLEDOVKY
Článek 29
Článek 27, položky 1 a 2 (vertikální formát)
Článek 28, položky A.1 a B.1 (horizontální formát)
Výnosy z úroků a podobné výnosy a náklady na úroky a podobné náklady
Tyto položky zahrnují veškeré zisky a ztráty vyplývající z bankovních činností, včetně:
1. všech výnosů z aktiv uváděných v rozvaze v položkách aktiv 1 až 5, ať jsou vypočítávány jakkoliv. Tyto výnosy rovněž zahrnují výnosy vyplývající z časového rozvržení slev u aktiv nabytých za nižší hodnotu, než je částka splatná ke dni splatnosti, a u závazků sjednaných ve vyšší hodnotě, než je částka splatná ke dni splatnosti;
2. všech nákladů vyplývajících ze závazků uváděných v položkách 1, 2, 3 a 8 pasiv, ať jsou vypočítávány jakkoliv. Tyto náklady rovněž zahrnují náklady vyplývající z časového rozvržení příplatku vztahujícího se k aktivům nabytým za vyšší částky, než je částka splatná ke dni splatnosti, a k závazkům sjednaným v nižší hodnotě, než je částka splatná ke dni splatnosti;
3. výnosů a nákladů povahou obdobných úrokům, vyplývajících z termínovaných smluv rozvržených po dobu trvání smlouvy a
4. poplatků a provizí povahou obdobných úrokům, vypočítávaných na časovém základě nebo v závislosti na hodnotách pohledávky nebo závazku.
Článek 30
Článek 27, položka 3 (vertikální formát)
Článek 28, položka B.2 (horizontální formát)
Výnosy z akcií, podílů a jiných cenných papírů s proměnlivým výnosem a z účastí s rozhodujícím a podstatným vlivem
Článek 31
Článek 27, položky 4 a 5 (vertikální formát)
Článek 28, položky A.2 a B.3 (horizontální formát)
Výnosy z poplatků a provizí a náklady na poplatky a provize
Aniž je dotčen článek 29, zahrnují výnosy z poplatků a provizí výnosy dosažené v souvislosti se všemi službami poskytovanými třetím osobám, a náklady na poplatky a provize zahrnují náklady na služby poskytnuté třetími osobami, zejména
- poplatky a provize za záruky, za správu půjček prováděnou ve prospěch jiných věřitelů a za operace s cennými papíry prováděné ve prospěch třetích osob;
- poplatky a provize a jiné náklady a výnosy související s platebními transakcemi, s vedením účtu a v souvislosti s péčí o bezpečnost a správu cenných papírů;
- poplatky a provize za převody cizích měn a za prodej a nákup mincí a drahých kovů ve prospěch třetích osob;
- poplatky a provize vynaložené na zprostředkovatelské služby v souvislosti se smlouvami a půjčkami v oblasti spoření a pojištění.
Článek 32
Článek 27, položka 6 (vertikální formát)
Článek 28, položka A.3 nebo položka B.4 (horizontální formát)
Zisk (ztráta) z finančních operací
Tato položka obsahuje:
1. čistý zisk nebo ztrátu z transakcí s cennými papíry, které ne jsou drženy jako dlouhodobá finanční aktiva, a tvorbu a rozpouštění opravných položek k těmto cenným papírům, s přihlédnutím k rozdílu vyplývajícímu z případného použití čl. 36 odst. 2; v členských státech, které využijí možnost stanovenou v článku 37, jsou tyto čisté zisky nebo ztráty a tvorba a rozpouštění opravných položek zahrnovány pouze tehdy, pokud se týkají cenných papírů zahrnutých v obchodním portfoliu;
2. čistý zisk nebo ztrátu ze směnárenských činností, aniž je dotčen čl. 29 bod 3) a
3. čistý zisk nebo ztrátu z jiných operací nákupu a prodeje zahrnující finanční nástroje, včetně drahých kovů.
Článek 33
Článek 27, položky 11 a 12 (vertikální formát)
Článek 28, položky A.7 a B.5 (horizontální formát)
Tvorba rezerv a opravných položek k úvěrům a zárukám
Rozpuštění rezerv a opravných položek k úvěrům azárukám
1. Tyto položky zahrnují jednak náklady vyvolané tvorbou rezerv a opravných položek v souvislosti s úvěry a půjčkami vykazovanými v položkách 3 a 4 aktiv a tvorbou rezerv na závazky vykazované v podrozvahových položkách 1 a 2, jednak výnosy z rozpouštění rezerv a opravných položek k úvěrům, půjčkám a zárukám.
2. V členských státech, které využijí možnost stanovenou v článku 37, tato položka zahrnuje rovněž čistý zisk nebo ztrátu z transakcí s cennými papíry zahrnovanými pod položky 5 a 6 aktiv, které nejsou drženy ani jako dlouhodobá finanční aktiva ve smyslu čl. 35 odst. 2, ani nejsou zahrnuty v obchodním portfoliu, a tvorba a rozpouštění opravných položek k těmto cenným papírům s přihlédnutím k rozdílu, vyplývajícímu z případného použití čl. 36 odst. 2. Podle toho se upraví členění této položky.
3. Členské státy mohou povolit vzájemnou kompenzaci nákladů a výnosů uváděných v těchto položkách tak, aby byl vykázán pouze čistý výsledek (výnos nebo náklad).
4. Tvorba rezerv a opravných položek související s půjčkami a úvěry poskytovanými úvěrovým institucím, klientům a podnikům, ve kterých má úvěrová instituce rozhodující nebo podstatný vliv, se vykazují samostatně v příloze k účetní závěrce, pokud jsou významné. Toto pravidlo nemusí být použito, pokud členský stát povolí kompenzaci ve smyslu odstavce 3.
Článek 34
Článek 27, položky 13 a 14 (vertikální formát)
Článek 28, položky A.8 a B.5 (horizontální formát)
Tvorba opravných položek k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktiva a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivem
Rozpuštění opravných položek k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktiva a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivem
1. Tyto položky zahrnují jednak náklady vyvolané tvorbou opravných položek k aktivům vykazovaným v položkách 5 až 8 aktiv, jednak rozpouštění dříve vytvořených opravných položek, pokud se tyto náklady a výnosy vztahují k převoditelným cenným papírům drženým jako dlouhodobá finanční aktivave smyslu čl. 35 odst. 2 a k účastem s rozhodujícím a podstatným vlivem.
2. Členské státy mohou povolit vzájemné započtení nákladů a výnosů uváděných v těchto položkách, tak aby byl vykázán pouze čistý výsledek (výnos nebo náklad).
3. Tvorba a rozpouštění opravných položek související s těmito převoditelnými cennými papíry a účastmi s rozhodujícím a podstatným vlivem se vykazují samostatně v příloze k účetní závěrce, pokud jsou významné. Toto pravidlo nemusí být použito, pokud členský stát povolí započtení ve smyslu odstavce 2.
ODDÍL 7
PRAVIDLA OCEŇOVÁNÍ
Článek 35
1. Položky 9 a 10 aktiv musí být vždy oceňovány jako dlouhodobá aktiva. Aktiva zahrnutá v ostatních položkách rozvahy se oceňují jako dlouhodobá aktiva, jsou-li určena pro dlouhodobé používání pro běžné činnosti podniku.
2. Odkazuje-li oddíl 7 směrnice 78/660/EHS na dlouhodobá finanční aktiva, rozumí se v případě úvěrových institucí pod tímto výrazem účasti s rozhodujícím a podstatným vlivem a ostatní dlouhodobé cenné papíry, jsou-li určeny pro dlouhodobé používání pro běžné činnosti podniku.
3. a) Dluhové cenné papíry a jiné cenné papíry s pevným výnosem držené jako dlouhodobá finanční aktiva se v rozvaze vykazují v pořizovacích cenách. Členské státy však mohou požadovat nebo povolit, aby tyto cenné papíry byly v rozvaze vykazovány v hodnotě splatné v okamžiku splatnosti.
b) Překročí-li pořizovací cena těchto cenných papírů částku splatnou v okamžiku splatnosti, musí být hodnota tohoto rozdílu započtena ve výsledovce. Členské státy však mohou požadovat nebo povolit, aby částka rozdílu byla odepisována po částech tak, aby byla úplně odepsána v době splacení cenného papíru. Rozdíl musí být vykázán samostatně v rozvaze nebo v příloze k účetní závěrce.
c) Je-li pořizovací cena těchto cenných papírů nižší než částka splatná v okamžiku splatnosti, mohou členské státy požadovat nebo povolit, aby byla částka rozdílu rozpouštěna do výnosů postupně během období zbývajícího do splatnosti. Rozdíl musí být vykázán samostatně v rozvaze nebo v příloze k účetní závěrce.
Článek 36
1. Jsou-li převoditelné cenné papíry, které nejsou drženy jako dlouhodobá finanční aktiva, vykazovány v rozvaze v pořizovacích cenách, uvedou úvěrové instituce v příloze k účetní závěrce rozdíl mezi pořizovací cenou a vyšší tržní cenou k rozvahovému dni.
2. Členské státy však mohou požadovat nebo povolit, aby tyto převoditelné cenné papíry byly v rozvaze uváděny k rozvahovému dni ve vyšší tržní ceně. Rozdíl mezi pořizovací cenou a vyšší tržní cenou se uvede v příloze k účetní závěrce.
Článek 37
1. V případě úvěrových institucí se při oceňování půjček a úvěrů, dluhových cenných papírů, akcií a jiných cenných papírů s proměnlivým výnosem, které nejsou drženy jako dlouhodobá finanční aktiva, použije článek 39 směrnice 78/660/EHS.
2. Až do další koordinace mohou členské státy povolit, aby se
a) pohledávky za úvěrovými institucemi a klienty (položky 3 a 4 aktiv) a dluhové cenné papíry, akcie a jiné cenné papíry s proměnlivým výnosem zahrnuté do položek 5 a 6 aktiv, které nejsou drženy ani jako dlouhodobá finanční aktiva ve smyslu čl. 35 odst. 2, ani nejsou zahrnuty v obchodním portfoliu, vykazovaly v hodnotě nižší než té, která by vyplynula z použití čl. 39 odst. 1 směrnice 78/660/EHS, je-li to žádoucí z hlediska obezřetnosti s ohledem na zvláštní rizika spojená s bankovnictvím. Rozdíl mezi těmito dvěma hodnotami však nesmí činit více než 4 % z celkové hodnoty zmíněných aktiv oceněných na základě článku 39;
b) nižší hodnota vyplývající z uplatnění písmene a) udržovala na stejné výši až do doby, kdy úvěrová instituce rozhodne o její úpravě;
c) pokud členský stát využije možnost uvedenou v písmenu a), neuplatňovaly ani čl. 36 odst. 1 této směrnice, ani čl. 40 odst. 2 směrnice 78/660/EHS.
Článek 38
1. Členské státy, které využívají možnost stanovenou článkem 37, musí povolit, a členské státy, které tuto možnost nevyužívají, mohou povolit zavedení položky 6a pasiv nazvané "fond všeobecných bankovních rizik" až do další koordinace. Tato položka zahrnuje částky, o kterých úvěrová instituce rozhodne, že budou vyčleněny na pokrytí takových rizik, pokud je to žádoucí z hlediska obezřetnosti s ohledem na zvláštní rizika spojená s bankovnictvím.
2. Čistý rozdíl přírůstků a úbytků "fondu všeobecných bankovních rizik" musí být samostatně uveden ve výsledovce.
Článek 39
1. Aktiva a pasiva v cizí měně se přepočítávají běžným devizovým kursem platným k rozvahovému dni. Členské státy však mohou požadovat nebo povolit, aby aktiva držená jako dlouhodobá finanční aktiva a hmotný nebo nehmotný majetek, která nejsou pokryta či konkrétně zajištěna ani v promptních, ani v termínovaných obchodech, byla přepočtena kursem platným ke dni pořízení.
2. Nedokončené termínované a promptní devizové transakce se přepočtou běžným devizovým kurzem platným k rozvahovému dni.
Členské státy však mohou požadovat, aby byly termínované transakce přepočteny termínovaným devizovým kursem platným k rozvahovému dni.
3. Aniž je dotčen čl. 29 bod 3), vykazují se rozdíly mezi účetní hodnotou aktiv, pasiv a termínovaných transakcí a částkami stanovenými na základě přepočtu provedeného v souladu s odstavci 1 a 2 ve výsledovce. Členské státy však mohou požadovat nebo povolit, aby rozdíly způsobené přepočtem podle odstavce 1 a 2 byly v plné výši nebo částečně zahrnuty do rezervních fondů, které nejsou určeny k rozdělování, pokud souvisí s aktivy drženými jako dlouhodobá finanční aktiva nebo hmotný a nehmotný majetek nebo s jinými transakcemi prováděnými za účelem zajištění těchto aktiv.
4. Členské státy mohou stanovit, že kladné přepočtové rozdíly vyplývající z termínovaných transakcí, aktiv nebo pasiv, které nejsou pokryty nebo konkrétně zajištěny jinými termínovanými transakcemi nebo aktivy či pasivy, nemohou být vykazovány ve výsledovce.
5. Je-li používána metoda uvedená v článku 59 směrnice 78/660/EHS, mohou členské státy stanovit, že jakékoliv rozdíly z přepočtů budou v plné výši nebo částečně převedeny přímo do rezervních fondů. Kladné a záporné rozdíly z přepočtů převedené do rezervních fondů se uvádějí samostatně v rozvaze nebo v příloze k účetní závěrce.
6. Členské státy mohou požadovat nebo povolit, aby přepočtové rozdíly vznikající při konsolidaci z opakovaného přepočtu vlastního kapitálu a rezervních fondů přidružených podniků nebo z opakovaného přepočtu podílu na vlastním kapitálu a rezervních fondech na počátku účetního období byly v plné výši nebo částečně zahrnuty do konsolidovaných rezervních fondů spolu s přepočtovými rozdíly vznikajícími při přepočtu všech transakcí, prováděných za účelem zajištění tohoto vlastního kapitálu a rezervních fondů.
7. Členské státy mohou požadovat nebo povolit, aby byly příjmy a výdaje přidružených podniků a účasti přepočteny při konsolidaci průměrem devizových kursů platných v průběhu účetního období.
ODDÍL 8
OBSAH PŘÍLOHY K ÚČETNÍ ZÁVĚRCE
Článek 40
1. Použije se čl. 43 odst. 1 směrnice 78/660/EHS s výhradou článku 37 této směrnice a s výhradou následujících ustanovení.
2. Kromě informací požadovaných v čl. 43 odst. 1 bodu 5 směrnice 78/660/EHS poskytují úvěrové instituce tyto informace vztahující se k položce 8 pasiv (podřízené závazky):
a) pro každý závazek, který převyšuje 10 % celkové částky podřízených pasiv,
i) částku závazku, měnu, ve které je vyjádřen, úrokovou míru a datum splatnosti nebo skutečnost, že se jedná o trvalou položku;
ii) zda existují okolnosti, za kterých je požadováno dřívější splacení závazku;
iii) podmínky podřízenosti, existenci jakýchkoliv předpisů upravujících převod podřízeného pasiva do vlastního kapitálu nebo jiné formy pasiva, a podmínky stanovené těmito předpisy;
b) souhrnný popis pravidel, kterými se řídí ostatní závazky.
3. a) Namísto informací požadovaných čl. 43 odst. 1 bodem 6 směrnice 78/660/EHS uvedou úvěrové instituce v příloze k účetní závěrce samostatně pro každou z položek 3b) a 4 aktiv a každou z položek 1b), 2a), 2b) bb) a 3b) pasiv částku těchto půjček, úvěrů a závazků na základě jejich zbytkové lhůty splatnosti v tomto členění:
- ne více než tři měsíce,
- více než tři měsíce, ale ne více než jeden rok,
- více než jeden rok, ale ne více než pět let,
- více než pět let.
U položky 4 aktiv musí být uvedeny také pohledávky splat né na požádání a s krátkou výpovědní lhůtou.
Jestliže půjčky a úvěry nebo závazky zahrnují splátkové platby, rozumí se zbytkovou dobou splatnosti doba mezi rozvahovým dnem a dnem, kdy se stává každá jednotlivá splátka splatnou.
Po dobu pěti let po dni uvedeném v čl. 47 odst. 2 však mohou členské státy nařizovat nebo povolovat, aby byl přehled podle splatnosti aktiv a závazků zmiňovaný v tomto článku založen na původně dohodnutých dobách splatnosti nebo výpovědních lhůtách. Jestliže úvěrová instituce pořídí existující půjčku, která nemá formu cenných papírů, mohou tedy členské státy požadovat, aby klasifikace takové půjčky byla založena na zbytkové době splatnosti ke dni pořízení půjčky. Pro účely tohoto pododstavce se původně dohodnutou dobou splatnosti půjček rozumí období mezi dnem prvního čerpání a dnem splatnosti; výpovědní lhůtou se rozumí období mezi dnem, kdy je výpověď předána, a dnem, ke kterému má být půjčka splacena; je-li možno půjčky a úvěry nebo závazky splácet ve splátkách, se dohodnutou dobou splatnosti rozumí období mezi dnem, ke kterému tyto půjčky a úvěry nebo závazky vznikly, a mezi dnem, kdy se stává splatnou poslední splátka. Úvěrové instituce vykazují v případě rozvahových položek uvedených v tomto pododstavci také podíl těchto aktiv a pasiv, která se stanou splatnými do jednoho roku od rozvahového dne.
b) V položce 5 aktiv (dluhové cenné papíry a jiné cenné papíry s pevným výnosem) a v položce 3a) pasiv (emitované dluhové cenné papíry) úvěrové instituce uvádí, jaký je podíl aktiv a pasiv, která se stanou splatnými do jednoho roku od rozvahového dne.
c) Členské státy mohou požadovat, aby byly informace uvedené v písmenech a) a b) uváděny v rozvaze.
d) Úvěrové instituce uvádějí podrobné informace o aktivech, která daly do zástavy jako zajištění vlastních závazků nebo závazků třetích osob (včetně záruk nebo zástav); informace by měly být dostatečně podrobné, aby pro každou položku závazků a pro každou podrozvahovou položku byly uvedeny celkové hodnoty zastavených aktiv.
4. Jsou-li úvěrové instituce povinny uvádět informace zmiňované v čl. 43 odst. 1 bodě 7 směrnice 78/660/EHS v podrozvahových položkách, nemusí být takové informace opakovány v příloze k účetní závěrce.
5. Namísto informací požadovaných čl. 43 odst. 1 bodem 8 směrnice 78/660/EHS uvádějí úvěrové instituce v příloze k účetní závěrce podíl svých výnosů vztahujících se k položkám 1, 3, 4, 6 a 7 čl. 27 nebo k položkám B.1, B.2, B.3, B.4 a B.7 čl. 28 podle geografického umístění trhů v závislosti na tom, jak významně se tyto trhy od sebe liší s ohledem na způsob, jakým je úvěrová instituce organizována. Použije se čl. 45 odst. 1 písm. b) směrnice 78/660/EHS.
6. Odkaz na čl. 23 odst. 6 směrnice 78/660/EHS uvedený v čl. 43 odst. 1 bodu 9 směrnice 78/660/EHS se považuje za odkaz na čl. 27 bod 8 nebo na čl. 28 bod A.4 této směrnice.
7. Odchylně od čl. 43 odst. 1 bodu 13 směrnice 78/660/EHS mohou úvěrové instituce zveřejňovat jen výši půjček a úvěrů poskytnutých členům správních, řídících a dozorčích orgánů, a závazky přijaté na jejich účet na základě záruk jakéhokoliv druhu. Tyto informace se uvádějí úhrnnou částkou pro každou kategorii.
Článek 41
1. Informace vyžadované v čl. 15 odst. 3 směrnice 78/660/EHS musí být uvedeny ve vztahu k aktivům drženým jako dlouhodobá aktiva ve smyslu článku 35 této směrnice. Povinnost vykazovat samostatně úpravy ocenění však neplatí v případě, kdy členský stát připustil kompenzaci mezi úpravami ocenění podle čl. 34 odst. 2 této směrnice. V tom případě mohou být úpravy ocenění kombinovány s ostatními položkami.
2. Členské státy mohou požadovat po úvěrových institucích, aby v příloze k účetní závěrce uváděly rovněž tyto informace:
a) rozčlenění obchodovatelných cenných papírů vykázaných v položkách 5 až 8 aktiv na kótované a nekótované cenné papíry;
b) rozčlenění obchodovatelných cenných papírů vykázaných v položkách 5 a 6 aktiv na cenné papíry, které jsou nebo nejsou ve smyslu článku 35 drženy jako dlouhodobá finanční aktiva, a kritérium používané pro rozlišování mezi těmito dvěma kategoriemi obchodovatelných cenných papírů;
c) hodnota leasingových transakcí rozdělených mezi příslušné rozvahové položky;
d) rozčlenění položky 13 aktiv, položky 4 pasiv, položek 10 a 18 u vertikálního formátu nebo A.6 a A.11 u horizontálního formátu a položek 7 a 17 u vertikálního formátu nebo B.7 a B.9 u horizontálního formátu výsledovky na hlavních složky jejich hodnot, jsou-li tyto částky významné pro účely posouzení ročních účetních závěrek. Musí být uvedeno vysvětlení jejich povahy a výše;
e) poplatky placené úvěrovou institucí za podřízené závazky v posuzovaném účetním období;
f) skutečnost, že úvěrová instituce poskytuje manažerské a zastupitelské služby třetím osobám, je-li rozsah podnikání tohoto druhu významný ve vztahu k celkové činnosti úvěrové instituce;
g) souhrnné hodnoty aktiv a pasiv vyjádřených v cizí měně přepočtené na měnu, ve které je sestavena roční účetní závěrka;
h) přehled typů termínovaných transakcí před lhůtou splatnosti nevyrovnaných k rozvahovému dni, poskytující u každého typu transakce informaci zejména o tom, zda jsou uskutečněny především za účelem zajištění účinků fluktuace úrokových měr, devizových kursů a tržních cen, a zda jsou uskutečněny především pro účely obchodování. Tyto typy transakcí zahrnují všechny transakce, v souvislosti se kterými se výnosy nebo náklady uvádějí v čl. 27 položce 6, čl. 28 položkách A.3 nebo B.4 nebo čl. 29 bodě 3), např. cizí měny, drahé kovy, obchodovatelné cenné papíry, vkladové certifikáty a ostatní aktiva.
ODDÍL 9
USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE KONSOLIDOVANÝCH ÚČETNÍCH ZÁVĚREK
Článek 42
1. Úvěrové instituce sestavují konsolidovanou účetní závěrku a konsolidovanou výroční zprávu v souladu se směrnicí 83/349/EHS, pokud tento oddíl nestanoví jinak.
2. Pokud členský stát neuplatňuje článek 5 směrnice 83/349/EHS, vztahuje se odstavec 1 tohoto článku rovněž na mateřské podniky, jejichž jediným cílem je nabývání účastí v dceřiných a přidružených podnicích, správa těchto účastí a zajišťování jejich ziskovosti v případech, kdy jsou tyto dceřiné a přidružené podniky výlučně nebo převážně úvěrovými institucemi.
Článek 43
1. Použije se směrnice 83/349/EHS s výhradou článku 1 této směrnice a odstavce 2 tohoto článku.
2. a) Články 4, 6, 15 a 40 směrnice 83/349/EHS se nepoužijí.
b) Členské státy mohou použít článek 7 směrnice 83/349/EHS s výhradou splnění těchto dodatečných podmínek:
- mateřský podnik se musí prohlásit za ručitele závazků přijatých podnikem osvobozeným od povinnosti konsolidace; existence takového prohlášení se zveřejňuje v účetní závěrce podniku osvobozeného od povinnosti konsolidace;
- mateřský podnik musí být úvěrovou institucí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) této směrnice.
c) Informace uvedené v čl. 9 odst. 2 první a druhé odrážce směrnice 83/349/EHS, jmenovitě
- hodnota dlouhodobých aktiv a
- čistý obrat,
se nahrazují
- součtem položek 1, 3, 4, 6 a 7 uvedených v článku 27 nebo položek B.1, B.2, B.3, B.4 a B.7 uvedených v článku 28 této směrnice.
d) Pokud z důvodu použití čl. 13 odst. 3 písm. c) směrnice 83/349/EHS není dceřiný a přidružený podnik, který je úvěrovou institucí, zahrnut do konsolidovaných účetních závěrek, ale pokud jsou akcie nebo podíly tohoto podniku dočasně drženy v rámci finanční pomoci za účelem reorganizace nebo záchrany zmíněného podniku, přikládají se roční účetní závěrky tohoto podniku ke konsolidovaným účetním závěrkám a v příloze k účetní závěrce se uvádějí doplňující informace o povaze a podmínkách realizace finanční pomoci.
e) Členský stát může také použít článek 12 směrnice 83/349/EHS v případě dvou nebo více úvěrových institucí,které nejsou propojené ve smyslu čl. 1 odst. 1 nebo 2 zmíněné směrnice, ale jsou řízeny najednotném základě jiném než ve smyslu společenské smlouvy nebo stanov.
f) Článek 14 směrnice 83/349/EHS, s výjimkou odstavce 2, se použije s výhradou tohoto ustanovení:
Je-li mateřský podnik úvěrovou institucí a jeden nebo více dceřiných nebo přidružených podniků, které mají být konsolidovány, tento statut nemají, jsou tyto dceřiné a přidružené podniky zahrnuty do konsolidace, pokud jsou jejich činnosti přímým rozšířením bankovní činnosti nebo souvisí s pomocnými bankovními činnostmi, jako např. finanční pronájem (leasing), obchodování s pohledávkami, správa fondů kolektivního investování, řízení služeb zpracování dat nebo jiná podobná činnost.
g) Pokud jde o uspořádání položek konsolidovaných účetních závěrek,
- použijí se články 3, 5 až 26 a články 29 až 34 této směrnice a
- pro aktiva považovaná podle článku 35 této směrnice za dlouhodobá aktiva platí odkaz v článku 17 směrnice 83/349/EHS na čl. 15 odst. 3 směrnice 78/660/EHS.
h) S výhradou článků 40 a 41 této směrnice se použije z pohledu obsahové náplně přílohy ke konsolidované účetní závěrce článek 34 směrnice 83/349/EHS.
ODDÍL 10
ZVEŘEJŇOVÁNÍ
Článek 44
1. Řádně schválené roční účetní závěrky úvěrových institucí se spolu s výročními zprávami a zprávami osob odpovědných za audit účetních závěrek zveřejňují způsobem stanoveným vnitrostátními právními předpisy v souladu s článkem 3 směrnice 68/151/EHS [8].
Vnitrostátní právní předpisy však mohou povolit, že výroční zpráva nemusí být zveřejňována výše stanoveným způsobem. V tom případě je veřejnosti zpřístupněna v sídle společnosti v daném členském státě. Kopii celé nebo části každé takové zprávy musí být možné získat na požádání. Cena kopie nesmí přesáhnout administrativní náklady na její pořízení.
2. Odstavec 1 se použije také v případě řádně schválených konsolidovaných účetních závěrek, konsolidovaných výročních zpráv a zpráv osob odpovědných za audit účetních závěrek.
3. Není-li však úvěrová instituce, která sestavila roční účetní závěrku nebo konsolidovanou účetní závěrku, zřízena jako jeden z typů společnosti uvedených v čl. 1 odst. 1 směrnice 78/660/EHS a nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy zveřejnění dokumentů uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku obdobně, jak je stanoveno v článku 3 směrnice 68/151/EHS, musí je alespoň zpřístupnit veřejnosti v sídle společnosti, nebo neexistuje-li takové sídlo, v místě svého hlavního působení. Kopie těchto dokumentů musí být možné získat na požádání. Ceny kopií nesmějí přesáhnout administrativní náklady na jejich pořízení.
4. Roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky úvěrové instituce musí být zveřejněny v každém členském státě, ve kterém má tato úvěrová instituce pobočky ve smyslu čl. 1 třetí odrážky směrnice 77/780/EHS. Dotyčné členské státy mohou požadovat, aby tyto dokumenty byly zveřejněny v jejich úředním jazyce.
5. Za nedodržení pravidel zveřejňování uvedených v tomto článku stanoví členské státy patřičné sankce.
ODDÍL 11
AUDIT
Článek 45
Členský stát nemusí uplatňovat čl. 2 odst. 1 písm. b) bod iii) směrnice 84/253/EHS [9] u veřejných záložen, je-li zákonem nařízeno ověřování dokumentů těchto institucí ve smyslu čl. 1 odst. 1 směrnice 84/253/EHS vyhrazeno kontrolnímu orgánu pro tyto spořitelny existujícímu v okamžiku vstupu v platnost této směrnice, splňují-li odpovědné osoby alespoň podmínky stanovené v článcích 3 až 9 směrnice 84/253/EHS.
ODDÍL 12
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 46
Kontaktní výbor zřízený článkem 52 směrnice 78/660/EHS, scházející se v odpovídajícím složení, má také tyto úkoly:
a) usnadňovat, aniž jsou dotčeny články 169 a 170 Smlouvy, harmonizované uplatňování této směrnice prostřednictvím pravidelných jednání zabývajících se zejména praktickými otázkami vyplývajícími z jejího uplatňování;
b) je-li to nezbytné, radit Komisi ohledně doplňování nebo změn této směrnice.
Článek 47
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy a nařízení nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince 1990. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
2. Členské státy mohou stanovit, že ustanovení odstavce 1 se poprvé použijí ve vztahu k ročním účetním závěrkám a konsolidovaným účetním závěrkám za účetní období začínající 1. lednem 1993 nebo v průběhu kalendářního roku 1993.
3. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 48
Po pěti letech ode dne uvedeného v čl. 47 odst. 2 Rada na návrh Komise přezkoumá a v případě nutnosti zreviduje všechna ustanovení této směrnice, která členským státům poskytují možnost volby, a čl. 2 odst. 1, články 27 a 28 a článek 41 s ohledem na zkušenosti nabyté při uplatňování této směrnice, a zejména na cíle větší transparentnosti a harmonizace ustanovení uvedených v této směrnici.
Článek 49
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 8. prosince 1986.