RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1187/2008
af 27. november 2008
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af mononatriumglutamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fra Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 492/2008 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af mononatriumglutamat (»MSG«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
1.2. Efterfølgende procedure
(2)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige berørte parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
(3)
Kommissionen fortsatte sin undersøgelse vedrørende Fællesskabets interesser og foretog en analyse af oplysningerne fra en række brugere og leverandører i Fællesskabet efter indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger.
(4)
Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige undersøgelsesresultater blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(5)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af MSG med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.
(6)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2006 til 30. juni 2007 (»undersøgelsesperiode« eller »UP«). Hvad angår de relevante tendenser for skadesvurderingen, undersøgte Kommissionen oplysninger for perioden fra april 2004 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(7)
I mangel af bemærkninger til den pågældende vare og samme vare bekræftes hermed betragtning 12-14 i forordningen om midlertidig told.
3. DUMPING
3.1. Anvendelse af grundforordningens artikel 18
(8)
I mangel af bemærkninger til anvendelsen af artikel 18 i grundforordningen på en eksporterende producent i Kina, bekræftes betragtning 15-18 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Markedsøkonomisk behandling
(9)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger bestred de to kinesiske eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, de foreløbige undersøgelsesresultater.
(10)
I den første virksomheds tilfælde blev det anført, at IAS kun krævede udarbejdelse af koncernregnskaber og ikke krævede, at koncernregnskaberne skulle revideres i overensstemmelse med IAS.
(11)
Der skal i den forbindelse mindes om, at denne virksomhed, trods flere anmodninger, ikke fremsendte de relevante koncernregnskaber, herunder revisionspåtegningen, hverken i anmodningen om markedsøkonomisk behandling eller under kontrolbesøget i Kina. IAS indeholder og forklarer internationalt accepterede regnskabsprincipper og giver vejledning i, hvordan disse bør anvendes. En revision af regnskabsmæssige posteringer i overensstemmelse med IAS betyder, at revisionen sikrer, at de regnskabsmæssige posteringer er foretaget og fremlægges i overensstemmelse med IAS, og at de opfylder disse. I tilfælde af brud på disse principper bør revisionspåtegningen nævne, hvilken virkning den manglende opfyldelse har, og grundene til, at IAS-principperne ikke er blevet anvendt. Især IAS 27 redegør klart for de betingelser, hvorunder virksomheder bør udarbejde og fremlægge deres koncernregnskaber. Virksomheden bestrider ikke, at disse betingelser var gældende for den i forbindelse med undersøgelsen om markedsøkonomisk behandling.
(12)
Det fastsættes klart i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), andet led, at virksomheder, der anmoder om markedsøkonomisk behandling, skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som er i overensstemmelse med passende kontrollerede internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål. Det forekommer således klart, at regnskaberne ikke blot bør udarbejdes, men også revideres i overensstemmelse med IAS. At der ikke er foretaget revision i overensstemmelse med IAS, gør det umuligt for Kommissionen at fastslå, om regnskaberne er udarbejdet i overensstemmelse med IAS. Alene på dette grundlag kunne det ikke konkluderes, at kriterium nr. to var opfyldt.
(13)
Den samme eksporterende producent hævdede endvidere, at modregningen af indtægter og udgifter efter hans opfattelse ikke var af væsentligt omfang, og at den manglende fremlæggelse af oplysninger ikke kunne øve indflydelse på den økonomiske beslutning, som brugerne tog på grundlag af regnskaberne Der var derfor ikke tale om nogen overtrædelse af IAS.
(14)
Denne påstand synes imidlertid at være i strid med den første påstand om, at regnskaberne skulle udarbejdes, men ikke revideres i overensstemmelse med IAS. Hvis dette var tilfældet, ville virksomhederne selv, og ikke kompetente og uafhængige revisorer som krævet i artikel 2, stk. 7, litra c), vurdere, om modregning eventuelt kunne forbydes eller ej, hvis indtægter og udgifter ikke var af væsentligt omfang, hvis en sådan modregning ikke kunne øve indflydelse på brugernes økonomiske beslutning, og hvis en sådan modregning gør det vanskeligere for brugerne at forstå de foretagne transaktioner.
(15)
Selv om det skal accepteres, at begrebet »væsentlighed« giver mulighed for fortolkning, bestemmes det desuden i afsnit 30 i IAS 1, at en regnskabspost, som ikke er tilstrækkeligt væsentlig til, at det berettiger til separat præsentation i regnskabsopstillingerne, godt kan være tilstrækkelig væsentlig til, at den skal præsenteres separat i noterne. I betragtning af, at modregningen ikke var nævnt i revisionspåtegningen eller i noterne til virksomhedens regnskaber, bekræftes det derfor, at virksomhedens regnskaber ikke var revideret i overensstemmelse med IAS.
(16)
Hertil kommer, at den pågældende modregning svarede til, hvad Kommissionen undersøgelsesmedarbejdere fandt. Kun en gennemgribende revision ville kunne afsløre, om der ikke var andre tilfælde, hvor regnskaberne ikke var udarbejdet og revideres i overensstemmelse med IAS. Da der ikke foreligger en sådan revision, har Kommissionen rent fysisk ikke tid til - og det er heller ikke formålet med kontrolbesøg - at revidere virksomhedernes regnskaber og deres opstilling. Kommissionens resultater, der viser, at virksomheder, der påberåber sig markedsøkonomisk behandling, ikke opfylder kravet i grundforordningerne om at udarbejde regnskaber og sikre, at regnskaberne opstilles og revideres i overensstemmelse med IAS, fører til den konklusion, at kriterium nr. to ikke er opfyldt.
(17)
Endelig var samme virksomhed ikke enig i konklusionen om, at en negativ arbejdskapital sammen med rentefri lånoptagelse må betragtes som en forvridning overtaget fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, men at det snarere burde betragtes som et tegn på ledelsesmæssig effektivitet.
(18)
Det skal for det første bemærkes, at undersøgelsesresultatet med hensyn til den negative arbejdskapital udgjorde underordnede resultater og ikke var blandt de centrale resultater, der førte til konklusionen om, at ansøgeren ikke opfyldte kravene til markedsøkonomisk behandling. For det andet kan negativ arbejdskapital alene være tegn på ledelsesmæssig effektivitet, men kun for virksomheder med få varebeholdninger og få tilgodehavender, hvilket mere eller mindre kun ses i virksomheder, der næsten udelukkende gør forretninger kontant, såsom stormagasiner og supermarkeder. Analysen af denne kinesiske fabrikant og eksportør viste imidlertid markant anderledes forhold. En negativ arbejdskapital bør snarere ses som et tegn på, at en virksomhed står over for konkurs eller alvorlige finansielle vanskeligheder. Under sådanne omstændigheder vil det under markedsøkonomiske forhold være meget usandsynligt, at man kan opnå umådeligt store »handelskreditter« uden nogen finansielle omkostninger. Virksomhedens betydelige rentefrie lånoptagelser, som udgjorde en væsentlig del af dens samlede kortfristede gæld (sidstnævnte svarede til 80 % af den samlede gæld), og som i stort omfang førte til en negativ arbejdskapital, må derfor anses for ikke at stemme overens med markedsøkonomisk adfærd.
(19)
For så vidt angår den anden virksomhed, fremkom der ikke nye argumenter, som ændrede de foreløbige konklusioner om markedsøkonomisk behandling. Navnlig blev det bekræftet, at den statsejede aktionærs indflydelse på beslutningstagningen i virksomheden var uforholdsmæssig stor, og at staten indvilligede i at nedskrive den opførte værdi af brugsrettighederne til jord med 50 % uden kompensation. Det blev her også bekræftet, at denne virksomheds regnskaber ikke var revideret i overensstemmelse med IAS.
(20)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende markedsøkonomisk behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 19-26 i forordningen om midlertidig told.
3.3. Individuel behandling
(21)
En berørt part hævdede, at konkurrencebegrænsende praksis og statslig indgriben vil kunne tilskynde til omgåelse af foranstaltningerne, hvorfor ingen af de kinesiske producenter skulle tilbydes individuel behandling.
(22)
Den berørte part fremlagde imidlertid ikke noget bevis for, hvordan sådan påstået konkurrencebegrænsende praksis og statslig indgriben vil kunne tillade omgåelse af foranstaltningerne. Endvidere afslørede undersøgelsen, at enhver statslig indgriben i teorien kun ville være mulig gennem den kinesiske gæringsindustrisammenslutning, som begge eksporterende producenter er medlem af. Samtlige afgørelser og anbefalinger vedtaget af denne sammenslutning var imidlertid af ikke-bindende karakter. Derfor måtte denne påstand afvises.
(23)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i forbindelse med individuel behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 27-29 i forordningen om midlertidig told.
3.4. Normal værdi
3.4.1. Referenceland
(24)
En berørt part bestred Kommissionens valg af Thailand som referenceland og navnlig producenten Ajinomoto Thailand, som har forbindelser til EF-producenten. Partens argumenter og bemærkninger blev imidlertid indsendt efter udløbet af den særlige tidsfrist for indsendelse af bemærkninger (3), men hvad der er vigtigere, blev bemærkningerne indsendt uden nogen form for understøttende dokumentation. Bemærkningerne måtte derfor afvises.
(25)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende referencelandet, bekræftes konklusionerne i betragtning 30-34 i forordningen om midlertidig told.
3.4.2. Metode for fastsættelse af den normale værdi
(26)
En kinesisk eksporterende producent hævdede, at der burde foretages en justering for forskelle i udgifter til råvarer. Denne eksporterende producent hævdede navnlig, at MNG fremstillet af melasse, som det der tilfældet i referencelandet, er dyrere end MNG fremstillet af majs- eller risstivelse.
(27)
Det fremgik imidlertid, at den kinesiske eksporterende producent i vidt omfang overdrev forholdet mellem input i form af melasse og produktion i form af MNG sammenholdt med undersøgelsens resultater og verifikation hos den samarbejdende producent i referencelandet. Påstanden om, at det er dyrere at fremstille MNG i referencelandet, måtte derfor afvises.
(28)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende fastsættelsen af den normale værdi, bekræftes konklusionerne i betragtning 35 i forordningen om midlertidig told.
3.5. Eksportpris
(29)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 36 og 37 i forordningen om midlertidig told.
3.6. Sammenligning
(30)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligning, bekræftes konklusionerne i betragtning 38 og 39 i forordningen om midlertidig told.
3.7. Dumpingmargener
(31)
For de selskaber, der blev indrømmet individuel behandling, blev den vægtede gennemsnitlige normale værdi sammenlignet med den vægtede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(32)
På dette grundlag udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:
-
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd: 36,5 %
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd,
og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd: 33,8 %.
(33)
Beregningsgrundlaget for den landsdækkende dumpingmargen blev opstillet i betragtning 42 i forordningen om midlertidig told, og denne bekræftes således, da der ikke er indkommet nogen bemærkninger. På det grundlag blev dumpinggraden for hele landet fastsat til 39,7 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.
4. SKADE
4.1. Definition af EF-erhvervsgren
(34)
I mangel af bemærkninger vedrørende afgrænsningen af EF-erhvervsgrenen bekræftes betragtning 44-46 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Forbruget i Fællesskabet
(35)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende forbruget i Fællesskabet, bekræftes betragtning 47 i forordningen om midlertidig told.
4.3. Import til Fællesskabet fra Kina
(36)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede en EF-importør, at Kommissionens resultater med hensyn til svingningerne i den kinesiske eksportpris i den betragtede periode var fordrejede, da der anvendtes regnskabsår snarere end kalenderår. Den betragtede periode startede den 1. april 2004, hvorimod anvendelse af kalenderåret ville have betydet start på den betragtede periode den 1. januar 2004. I henhold til oplysninger indsendt af virksomheden ville en ændring af starttidspunktet have vist en stigning på 12 % i de kinesiske eksportpriser mellem kalenderåret 2004 og undersøgelsesperioden i modsætning til det lettere fald som omhandlet i betragtning 50 i forordningen om midlertidig told. Det skal dog bemærkes, at de oplysninger, som importøren har fremlagt, var baseret på de samlede købspriser, som i sagens natur kun omfattede en del af den kinesiske eksport til Fællesskabet. Efter at have undersøgt oplysningerne vedrørende gennemsnitspriser på al import af MNG fra Kina - på grundlag af Eurostats tal - fremgik det, at de pågældende kinesiske priser kun var steget 0,5 % mellem januar 2004 og udgangen af undersøgelsesperioden og ikke 12 % som hævdet af importøren. Forskellen i pristendensen mellem den, der fremgik af den betragtede periode (et fald på 2 %), og den, der fremgik for perioden januar 2004 til udgangen af undersøgelsesperioden (en stigning på 0,5 %), er ikke af et omfang, der ændringer konklusionerne, for så vidt angår virkningen af disse priser på situationen i EF-erhvervsgrenen. Påstanden blev derfor afvist.
(37)
I fraværet af andre bemærkninger vedrørende importen til Fællesskabet fra Kina bekræftes hermed betragtning 48-52 i forordningen om midlertidig told.
4.4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
(38)
Visse berørte parter har sat spørgsmålstegn ved analysen af tendensen i skadesindikatorerne. De hævdede, at anvendelsen af den tolvmånedersperiode, der svarer til klagerens regnskabsår snarere end kalenderåret, faktisk har forkortet den betragtede periode til tre år, da regnskabsåret 2007 i vid udstrækning overlapper undersøgelsesperioden. Parterne hævdede, at for at kunne foretage en korrekt vurdering af tendenserne i skadesindikatorerne, skulle den betragtede periode forlænges til at omfatte hele kalenderåret 2004. Det skal i denne forbindelse understreges, at grundforordningen ikke fastlægger nogen faste tidsperioder for afgrænsningen af den betragtede periode. I WTO-henstillingen vedrørende perioder for indsamling af oplysninger for antidumpingundersøgelser er det endvidere fastlagt, at »[…] perioden for indsamling af oplysninger i forbindelse med skadesundersøgelser i princippet normalt bør være mindst tre år […]« (4). Der blev imidlertid foretaget en komparativ analyse af de grundlæggende skadesindikatorer på grundlag af kalenderåret, dvs. en betragtet periode på 2004, 2005, 2006 og undersøgelsesperioden, med henblik på at efterprøve, om der kunne drages forskellige konklusioner, for så vidt angår skaden. Denne analyse viste, at tendenserne i de vigtigste skadesindikatorer ikke ændredes væsentligt.
Selv om visse tendenser så som fald i produktions- og salgsmængder ville være mindre udtalte sammenholdt med konklusionerne i forordningen om midlertidig told, viste andre elementer vedrørende EF-erhvervsgrenens negative rentabilitet en markant stigning i importen fra Kina og en uændret situation med hensyn til det alvorlige prisunderbud. Det bør endvidere bemærkes, at den betragtede periode tjener som en indikator for udviklingen i EF-erhvervsgrenens situation med henblik på at afgøre, om den kan anses for at have lidt væsentlig skade i løbet af undersøgelsesperioden. På denne baggrund afvises parternes påstand, fordi skadesbilledet fortsat ville have vist væsentlig skade, selv om den betragtede periode blev forlænget med første kvartal 2004.
(39)
Hertil kommer, at klageren kommenterede formuleringen af betragtning 60 i forordningen om midlertidig told. Klageren påpegede, at sætningen »Ajinomoto Foods Europe (AFE)«s erhvervelse af Orsan SA ikke var korrekt, idet Orsan SA blev erhvervet af Ajinomoto-koncernen og derefter ændrede navn til Ajinomoto Foods Europe.
(40)
På baggrund af ovennævnte kendsgerninger og betragtninger bekræftes den konklusion, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. betragtning 70-72 i forordningen om midlertidig told.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Dumpingimportens virkninger
(41)
En berørt part hævdede, at der i den betragtede periode ikke var nogen tidssammenhæng mellem den negative tendens i rentabiliteten for EF-erhvervsgrenen og udviklingen i importmængden fra Kina. Det blev derfor hævdet, at import fra Kina ikke kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade. Selv om dette spørgsmål er grundigt forklaret i betragtning 60 og 61 i forordningen om midlertidig told, bemærkes det yderligere, at i overensstemmelse med artikel 3, stk. 6, i grundforordningen, er det ikke kun mængden af dumpingimporten, der er en relevant faktor, når det skal vurderes, om dumpingimport har forvoldt væsentlig skade for en erhvervsgren i Fællesskabet, men også alternativt importpriserne. I betragtning 76 i forordningen om midlertidig told blev det konkluderet, at »[…] lavprisdumpingimporten fra Kina, som i høj grad underbød EF-erhvervsgrenens priser i UP, og som også i høj grad steg mængdemæssigt, har spillet en afgørende rolle for den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt«. I betragtning af udviklingen i dumpingimportens størrelse og priser i løbet af den betragtede periode, bør denne påstand afvises.
(42)
En anden berørt part hævdede, at den stigende import af MNG fra Kina i den betragtede periode ikke havde nogen virkning for EF-erhvervsgrenen, da denne import hovedsagelig erstattede import fra andre kilder.
(43)
Det skal i denne henseende erindres, at selv om importen fra Kina af MNG faktisk erstattede import fra andre lande i en vis udstrækning, som forklaret i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told, lykkedes det også lavprisdumpingimporten fra Kina at vinde markedsandele på bekostning af EF-erhvervsgrenen, også selv om forbruget i Fællesskabet var faldende. Hertil kommer, at påstanden ikke kunne understøttes af resultaterne af undersøgelsen, som viste, at stigningen i lavprisdumpingimporten fra Kina, som markant underbød EF-erhvervsgrenens pris, førte til en situation, hvor EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade i den betragtede periode. På den baggrund bør påstanden afvises.
(44)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger hertil, bekræftes konklusionerne i betragtning 74-76 i forordningen om midlertidig told.
5.2. Virkningerne af andre faktorer
(45)
En række berørte parter genfremsatte de påstande, som de fremkom med, før de midlertidige foranstaltninger blev indført, om at den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen led, skyldtes andre faktorer end dumpingimport. Specifikt med hensyn til omstruktureringsomkostninger og stigende omkostninger til råvarer, som angiveligt skulle påvirke EF-erhvervsgrenen, var disse påstande allerede behørigt behandlet i betragtning 60 og 61 i forordningen om midlertidig told.
(46)
En berørt part genfremsatte de påstande, som den fremkom med, før de midlertidige foranstaltninger blev indført, om at enhver væsentlig skade, som EF-erhvervsgrenen led, også kunne skyldes eksport af MNG fra Kina foretaget af virksomheder med forbindelse til EF-erhvervsgrenen. Hertil kommer, at denne part hævdede, at klageren havde vildledt Kommissionen ved ikke at oplyse om forekomsten af sådanne virksomheder i Kina og ved at skjule det forhold, at sådanne virksomheder i Kina eksporterede MNG til Fællesskabet. Den pågældende part mente på denne baggrund, at artikel 18 i grundforordningen burde bringes i anvendelse over for klageren. Samme part hævdede endvidere at være frataget sin ret til forsvar, idet det af klagerens udgave og klagerens svar på spørgeskemaet, som de berørte parter fik til gennemsyn (den såkaldte »ikke-fortrolige udgave«), ikke fremgik, at klageren havde forbindelser til virksomheder i Kina aktive inden for MNG.
(47)
Som allerede forklaret i betragtning 94 i forordningen om midlertidig told blev spørgsmålet om eksport af MNG til Fællesskabet fra en producent i Kina, hvis forbindelser til EF-erhvervsgrenen var kendte, ikke anset for at være relevant på grund af den ubetydelige mængde. Det bør ligeledes understreges, at klageren ikke fremlagde vildledende oplysninger for Kommissionen vedrørende de virksomheder i Kina, som klageren havde forbindelse med. Denne oplysning fremstod i klagerens fortrolige udgave og i klagerens svar på spørgeskemaet. Denne oplysning var sandt nok oprindeligt ikke medtaget i klagerens ikke-fortrolige udgave eller den ikke-fortrolige udgave af klagerens svar på spørgeskemaet. Klageren frembragte imidlertid efterfølgende under undersøgelsesforløbet ikke-fortrolige udgaver med oplysninger om klagerens forbindelser med virksomheder i Kina. Under disse omstændigheder blev parternes ret til et forsvar anset for at være overholdt. Endvidere er der ikke fremlagt overbevisende elementer, der kunne understøtte den påstand, at Ajinomoto-koncernen var bekendt med den påståede indirekte eksportaktivitet fra en tilknyttet kinesisk virksomheds side. Derfor anses det ikke for berettiget at bringe artikel 18 i grundforordningen i anvendelse, og påstanden afvises.
(48)
En berørt part genfremsatte de påstande, som den fremkom med, før de midlertidige foranstaltninger blev indført, om virkningen af vekselkursen mellem USD og EUR for prisunderbudsberegningerne og eksportresultaterne for EF-erhvervsgrenen. Der blev imidlertid ikke fremlagt yderligere oplysninger eller dokumentation, der kunne ændre konklusionerne i betragtning 84-90 i forordningen om midlertidig told, hvorfor disse betragtninger hermed bekræftes.
(49)
En berørt part genfremsatte den påstand, som den fremkom med, før de midlertidige foranstaltninger blev indført, om virkningen af Ajinomoto-koncernens globale strategi, navnlig eksport til EU-markedet fra Ajinomoto-ejede producenter af MNG i tredjelande, og virkningen af disse på klagerens indtjening og lagerbeholdning. Det hedder i betragtning 92 i forordningen om midlertidig told, at salget på fællesskabsmarkedet af MNG fra eksportører, som var forretningsmæssigt forbundne med EF-erhvervsgrenen, i lande uden for Fællesskabet, reduceredes støt og betydeligt i den betragtede periode. Som følge heraf, blev det i betragtning 95 i den forordning konkluderet, at EF-erhvervsgrenens import fra forretningsmæssigt forbundne parter uden for Fællesskabet ikke har bidraget til den konstaterede væsentlige skade. Den pågældende berørte part har ikke frembragt yderligere oplysninger eller dokumentation, der kunne ændre denne konklusion, som hermed bekræftes.
5.3. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(50)
I betragtning af ovenstående analyse, hvori der er skelnet behørigt imellem virkningerne af alle andre kendte faktorer på EF-erhvervsgrenens situation og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, bekræftes det, at disse andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede væsentlige skade må tilskrives dumpingimporten.
(51)
På baggrund af ovenstående konkluderes det derfor, at dumpingimporten af MNG med oprindelse i Kina har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
(52)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger i denne henseende, bekræftes konklusionerne i betragtning 99 og 100 i forordningen om midlertidig told.
6. FÆLLESSKABETS INTERESSER
6.1. EF-erhvervsgrenens interesser
(53)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i denne forbindelse, bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 103-106 i forordningen om midlertidig told.
6.2. Importørernes interesser
(54)
En importør har hævdet, at den negative virkning, som antidumpingforanstaltningerne kan have for vedkommendes økonomiske situation, var undervurderet i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told. Efter virksomhedens udsagn vil antidumpingforanstaltningerne i betragtning af den lave rentabilitet for virksomhedens salg af MNG og den begrænsede mulighed for at overføre prisstigningerne på kunderne betyde en nedlukning af virksomhedens forretningsområde for MNG. Det bør bemærkes, at forretningsområdet for MNG ikke udgør en større andel af den pågældende importørs aktivitet, som hovedsagelig får sit MNG fra Kina. Den pågældende importør har mulighed for at skifte til andre forsyningskilder, som ikke er berørt af antidumpingforanstaltningerne. Som nævnt i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told vil den forventede virkning af antidumpingforanstaltningerne være at genoprette de faktiske handelsvilkår på fællesskabsmarkedet, som i dette tilfælde kan føre til prisstigninger for MNG, navnlig fra EF-erhvervsgrenen og fra Kina. Det forventes derfor, at samtlige importører burde kunne overføre i det mindste en del af den omkostningsstigning, som følger af indførelsen af antidumpingforanstaltninger. På dette grundlag bekræftes konklusionerne i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told.
6.3. Brugernes interesser
(55)
På baggrund af de berørte parters bemærkninger vedrørende den mulige virkning af de foreslåede foranstaltninger på brugerindustrien blev der foretaget yderligere analyser på grundlag af de oplysninger, som de største brugere af MNG i Fællesskabet havde frembragt, dvs. Nestlé og Unilever. Undersøgelsen viste, at MNG tegner sig for mindre end 3 % af produktionsomkostningerne for samtlige produkter, hvori indgår MNG, for begge virksomheder. I betragtning tillige af de indikatorer for forholdsvis høje gennemsnitsfortjenester, som begge virksomheder har opnået i løbet af undersøgelsesperioden især på disse produkter, kan det derfor bekræftes, at den mulige indvirkning af de foreslåede foranstaltninger på deres aktivitet vil være ubetydelig.
6.4. Råmaterialeleverandørernes interesser
(56)
På grundlag af betragtning 115 i forordningen om midlertidig told blev analysen vedrørende interesserne for leverandørerne i foregående led i EF-erhvervsgrenen udvidet til at omfatte de oplysninger, der blev frembragt af en anden leverandør. På grundlag af svarene på spørgeskemaet indsendt af de to leverandører fremgik det, at situationen for leverandørerne var forværret betydeligt i løbet af den betragtede periode i tråd med den forværrede situation for EF-erhvervsgrenen. Den samlede omsætning for de undersøgte leverandører faldt med fra 8 % til 13 %, og deres salg til EF-erhvervsgrenen faldt endog dobbelt så meget (mellem 15 % og 25 %). For begge virksomheder faldt også deres rentabilitetsgrader.
(57)
I betragtning af ovenstående bekræftes hermed betragtning 116 i forordningen om midlertidig told.
6.5. Konkurrence og handelsforvridende virkninger
(58)
Visse interesserede parter gentog deres tidligere påstande om, at Ajinomoto-koncernen havde en dominerende stilling på verdensmarkedet og monopolstilling på fællesskabsmarkedet. Disse påstande blev allerede behandlet i betragtning 117 i forordningen om midlertidig told. Der blev ikke fremlagt dokumentation for disse påstande.
(59)
Adskillige interesserede parter rejste yderligere spørgsmål vedrørende udviklingen på MNG-markedet efter UP. De hævdede, at importmængderne var faldet og priserne steget efter UP’en, hvorfor enhver mulig skade for EF-erhvervsgrenen var forsvundet. Parterne hævdede på dette grundlag, at indførelsen af antidumpingtold kun ville skade importører og brugere i Fællesskabet. Parterne rejste også spørgsmålet om påstået global mangel på MNG-forsyninger, idet flere større producenter i hele verden efter deres oplysninger var ophørt med at producere eller havde begrænset deres produktionskapacitet. Eurostatoplysninger og yderligere oplysninger frembragt af EF-erhvervsgrenen understøtter imidlertid ikke ovennævnte påstande. Derimod forblev importpriserne stabile i tiden efter undersøgelsesperioden og faldt sågar i visse måneder, hvorimod importmængder både fra Kina og tredjelande steg. Sidstnævnte udvikling viser, at nogle ikke-kinesiske konkurrenter har kapacitet til at udvikle deres eksport til Fællesskabet.
6.6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(60)
Ud fra resultaterne af den yderligere undersøgelse af aspekterne vedrørende Fællesskabets interesser i den ovenfor beskrevne sag bekræftes resultaterne og konklusionerne i betragtning 119 i forordningen om midlertidig told.
7. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(61)
I fravær af dokumenterede bemærkninger, der ville kunne ændre konklusionen vedrørende skadestærsklen, bekræftes hermed betragtning 120-122 i forordningen om midlertidig told.
7.2. Toldens form og størrelse
(62)
På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen.
(63)
Den endelige toldsats fastsættes således:
Selskab
Skadestærskel
Dumpingmargen
Antidumping toldsats
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Alle andre selskaber
63,7 %
39,7 %
39,7 %
(64)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle selskaber i denne forordning blev fastsat ud fra resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, som er fremstillet af enhver anden virksomhed, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(65)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (5) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over de virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
7.3. Tilsagn
(66)
En samarbejdsvillig kinesisk eksporterende producent ønskede at afgive et pristilsagn.
(67)
Det bemærkes i denne henseende, at MNG-priser forhandles globalt med store internationale virksomheder med produktionsfaciliteter inden for og uden for Fællesskabet. Det bemærkes tillige, at hovedparten af salget for disse eksporterende producenter hovedsagelig foretages til sådanne internationale virksomheder. I lyset af ovenstående blev betragtningen den, at risikoen for krydssubsidiering af priser mellem salgsaftaler med internationale virksomheder for deres produktionsanlæg i Fællesskabet og for deres anlæg i andre lande uden for Fællesskabet er meget høj. Det blev også antaget, at sådan krydssubsidiering ville være overordentlig vanskelig at opdage inden for rammerne af en overvågning af tilsagnet. Denne eksporterende producents tilbud om tilsagn i sin nuværende form måtte derfor afvises, da en accept blev betragtet som ugennemførlig i praksis i lyset af det forhold, at det ikke kunne behørigt overvåges af Kommissionen.
7.4. Endelig opkrævning af midlertidig told og særligt tilsyn
(68)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, dvs. forordning (EF) nr. 492/2008, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told.
(69)
Det skal nævnes, at hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af mononatriumglutamat henhørende under KN-kode ex 2922 42 00 (Taric-tillægskode 2922420010) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber:
Selskab
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5
A884
Alle andre selskaber
39,7
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 492/2008 på importen af mononatriumglutamat henhørende under KN-kode ex 2922 42 00 (Taric-tillægskode 2922420010) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 2008.
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1187/2008
ze dne 27. listopadu 2008
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru uloženého prozatímního cla z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise uložila nařízením (ES) č. 492/2008 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
1.2 Následné řízení
(2)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto uložit prozatímní antidumpingová opatření (dále jen „prozatímní informace“), několik zúčastněných stran předložilo písemná podání, v nichž vyjádřilo své názory na prozatímní zjištění. Strany, které o to požádaly, dostaly příležitost být vyslyšeny. Komise dále vyhledávala a ověřovala veškeré informace, které považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(3)
Komise dále pokračovala v šetření s ohledem na aspekty zájmu Společenství a provedla analýzu informací poskytnutých některými uživateli a dodavateli ve Společenství po uložení prozatímních antidumpingových opatření.
(4)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a podle potřeby byla na jejich základě upravena prozatímní zjištění.
(5)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě vznikl záměr doporučit uložení konečných antidumpingových opatření z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Rovněž jim byla poskytnuta lhůta, ve které mohly v reakci na tyto informace podat námitku.
(6)
Připomíná se, že šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2006 do 30. června 2007 (dále jen „období šetření“). Pokud jde o trendy podstatné z hlediska posouzení újmy, Komise analyzovala údaje pokrývající období od dubna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k dotčenému a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 12. až 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Použití článku 18 základního nařízení
(8)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se použití článku 18 základního nařízení ani k jednomu vyvážejícímu výrobci v ČLR, potvrzuje se tímto 15. až 18. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Status tržního hospodářství
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnili dva čínští vyvážející výrobci, kterým nebyl přiznán status tržního hospodářství, prozatímní zjištění.
(10)
První společnost ve svém stanovisku uvedla, že mezinárodní účetní standard (IAS) vyžadoval pouze přípravu konsolidovaných účetních závěrek a nikoliv jejich prověření auditory v souladu s IAS.
(11)
V tomto ohledu je nutno připomenout, že tato společnost i přes několik výzev neposkytla příslušné konsolidované účetní závěrky, včetně zprávy auditorů, a to ani na formuláři žádosti o status tržního hospodářství, ani během inspekce na místě v ČLR. IAS stanovují a vysvětlují mezinárodně dohodnuté účetní zásady a poskytují návod, jak by se měly používat. Provedení auditu účetních záznamů v souladu s IAS znamená, že audit zajistí, aby účetní záznamy byly zhotoveny a předloženy v souladu s IAS a těmto standardům vyhověly. V případě porušení těchto zásad by zpráva auditora měla zmiňovat dopad tohoto nesouladu a důvody, proč nebyly použity zásady IAS. Zejména mezinárodní účetní standard 27 jasně uvádí podmínky, za kterých by firmy měly vyhotovovat a předkládat své konsolidované účetní závěrky. Společnost nepopírá, že tyto podmínky se na ni vztahovaly v souvislosti s šetřením ohledně statusu tržního hospodářství.
(12)
Článek 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení jasně uvádí, že společnosti žádající o status tržního hospodářství by měly disponovat jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech. Tudíž se zdá být jasné, že účetní závěrky by měly být nejen připraveny, ale také prověřeny auditory v souladu s IAS. Neprovedení auditu v souladu s IAS neumožňuje Komisi stanovit, zda účetní závěrky byly či nebyly vyhotoveny v souladu s IAS. Pouze na tomto základě nelze vyvodit závěr, zda bylo kritérium 2 splněno.
(13)
Stejný vyvážející výrobce dále tvrdil, že z jeho pohledu nebylo vyrovnávání příjmů a výdajů podstatné a že neposkytnutí informací nemohlo mít vliv na ekonomické rozhodnutí uživatelů přijaté na základě účetních závěrek. Tudíž se nejednalo o porušení IAS.
(14)
Toto tvrzení se však zdá být v rozporu s prvním, které říká, že účetní závěrky by měly být vyhotoveny, ne však prověřeny auditory v souladu s IAS. Pokud by se jednalo o tento příklad, pak by nikoliv kompetentní a nezávislí auditoři, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c), ale samy společnosti posuzovaly, zda by vyrovnání mělo či nemělo být zakázáno, jestliže příjmy a výdaje nejsou významné a jestliže toto vyrovnání nemůže mít vliv na ekonomické rozhodnutí uživatelů a omezuje uživatelům možnost porozumět prováděným obchodním operacím.
(15)
I když je nutno přijmout fakt, že pojem „významnost“ ponechává určitý prostor pro výklad, odstavec 30 IAS 1 uvádí, že položka, která není dostatečně významná, aby byla zaručena její samostatná prezentace v uvedených výkazech, může být dostatečně významná, aby byla prezentována samostatně v komentáři. Tudíž s ohledem na skutečnost, že vyrovnání nebylo zmíněno ve zprávě auditora ani v komentáři k účetní závěrce společnosti, se potvrzuje, že účetní závěrky společnosti nebyly prověřeny auditory v souladu s IAS.
(16)
Zmíněné vyrovnání bylo navíc zjištěno vyšetřovateli Komise. Pokud by neexistovaly žádné jiné případy, kdy účetní závěrky nebyly vyhotoveny a prověřeny auditory v souladu s IAS, odhalil by to pouze hloubkový audit. V případě jeho absence Komise nemá k dispozici dobu nutnou k prověření účetnictví a k prověření předložení účetních závěrek společností, což ani není účelem její inspekce na místě. Tudíž zjištění Komise poukazující na to, že společnosti žádající o status tržního hospodářství neplní požadavek základních nařízení týkající se vedení účetních záznamů a zajištění toho, že účetní závěrky budou vyhotoveny a prověřeny v souladu s IAS, vedou k závěru, že kritérium dvě není splněno.
(17)
Stejná společnost rovněž nesouhlasila se závěrem, že záporný provozní kapitál spolu s bezúročnými půjčkami musí být považován za zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství, ale spíše za známku efektivnosti řízení.
(18)
V první řadě je třeba poznamenat, že zjištění týkající se záporného provozního kapitálu byla vedlejší a nebyla tím hlavním, co vedlo k závěru, že žadatel nesplnil kritérium pro přiznání statusu tržního hospodářství. Za druhé, záporný provozní kapitál může být sám o sobě známkou efektivnosti řízení, ale pouze u podnikání s malými zásobami a nízkými pohledávkami, což je v podstatě možno najít jen u podniků provozovaných téměř pouze na hotovostním základě, jako jsou obchodní domy a supermarkety. Analýza situace tohoto čínského vyvážejícího výrobce však byla zcela jiná. Záporný provozní kapitál musí být považován spíše za známku toho, že společnost může čelit úpadku či vážným finančním problémům. Za těchto okolností by byla možnost přijetí obrovských částek „obchodních úvěrů“ bez jakýchkoliv finančních nákladů v podmínkách tržní ekonomiky vysoce nepravděpodobná. Proto významné bezúročné půjčky společnosti, které představovaly značný podíl na jejích celkových krátkodobých pasivech (představujících 80 % celkových závazků) a měly za následek významnou úroveň záporného provozního kapitálu, musí být považovány za neodpovídající chování v tržní ekonomice.
(19)
V případě druhé společnosti nebyly poskytnuty žádné nové argumenty, které by změnily prozatímní zjištění ohledně statusu tržního hospodářství. Zejména bylo potvrzeno, že vliv státem vlastněného akcionáře na rozhodovací proces společnosti byl nepřiměřeně vysoký a že stát souhlasil se snížením stanovené hodnoty práv na užívání pozemků o 50 % bez jakékoliv náhrady. Dále se potvrdilo, že účetní závěrky společnosti nebyly prověřeny auditory v souladu s IAS.
(20)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se statusu tržního hospodářství, 19. až 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
3.3 Individuální zacházení
(21)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že protikonkurenční praktiky a zásahy státu podporují obcházení opatření, a proto by žádnému z čínských výrobců nemělo být přiznáno individuální zacházení.
(22)
Zúčastněná strana však neposkytla žádný důkaz o tom, jak by údajné protikonkurenční praktiky a údajný zásah státu umožnily obcházet opatření. Šetření navíc odhalilo, že jakýkoliv teoretický zásah státu by byl možný pouze prostřednictvím Čínské asociace fermentačního průmyslu (China Fermentation Industry Association), jejímiž členy jsou i oba vyvážející výrobci. Veškerá rozhodnutí a doporučení přijatá touto asociací jsou však nezávazné povahy. Toto tvrzení tudíž muselo být zamítnuto.
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, 27. až 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
3.4 Běžná hodnota
3.4.1 Srovnatelná země
(24)
Jedna zúčastněná strana protestovala proti volbě Komise použít Thajsko jako srovnatelnou zemi, konkrétně pak výrobce Ajinomoto Thailand, který je ve spojení s výrobcem ve Společenství. Argumenty a připomínky této strany však byly předloženy po uplynutí zvláštní lhůty pro předkládání připomínek (3) a navíc byly poskytnuty bez jakéhokoliv zdůvodnění. Z tohoto důvodu se k těmto připomínkám nepřihlíželo.
(25)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány žádné další připomínky ohledně srovnatelné země, potvrzuje se tímto 30. až 34. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že by měla být provedena úprava s ohledem na rozdíly v nákladech na suroviny. Tento vyvážející výrobce konkrétně uvedl, že glutamát sodný vyráběný z melasy, což je případ srovnatelné země, stojí více než glutamát sodný vyráběný z kukuřičného nebo rýžového škrobu.
(27)
Nicméně se ukázalo, že čínský vyvážející výrobce významně zveličil poměr mezi vstupem melasy a výstupem glutamátu sodného ve srovnání s tím, co bylo zjištěno a ověřeno u spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Tvrzení, že je nákladnější glutamát sodný vyrábět ve srovnatelné zemi, muselo být tudíž zamítnuto.
(28)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se metodiky použité pro stanovení běžné hodnoty, 35. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
3.5 Vývozní cena
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní ceny, které by změnily zjištění dosažená v prozatímní fázi, potvrzuje se tímto 36. až 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.6 Srovnání
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, 38. až 39. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
3.7 Dumpingová rozpětí
(31)
U společností, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(32)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před proclením představují:
-
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.: 36,5 %,
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.,
a Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.: 33,8 %.
(33)
Základ pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí byl stanoven ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který se vzhledem k neexistenci jakýchkoliv připomínek tímto potvrzuje. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 39,7 % ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Společenství
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se tímto 44. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Spotřeba Společenství
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby Společenství, potvrzuje se tímto 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dovoz do Společenství z ČLR
(36)
Jeden z dovozců ve Společenství po poskytnutí prozatímních informací tvrdil, že výsledky zjištění Komise s ohledem na kolísání čínské vývozní ceny byly v posuzovaném období zkresleny z důvodu použití účetních období místo kalendářních roků. Posuzované období bylo započato 1. dubna 2004, zatímco použití kalendářních roků by znamenalo začátek období od 1. ledna 2004. Podle údajů předložených společností by tato změna počátku vedla k 12 % nárůstu čínských vývozních cen mezi kalendářním rokem 2004 a obdobím šetření na rozdíl od nepatrného poklesu uvedeného v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Je však nutno poznamenat, že údaje předložené dovozcem vycházely z jeho celkových kupních cen, které samozřejmě pokrývaly pouze část vývozů Číny do Společenství. Po přezkoumání údajů Eurostatu s ohledem na průměrné ceny veškerého dovozu glutamátu sodného z ČLR bylo zjištěno, že příslušné čínské ceny vzrostly od ledna 2004 do konce období šetření pouze o 0,5 %, a ne o 12 %, jak tvrdil dovozce. Rozdíl ve vývoji cen zjištěném za posuzované období (pokles 2 %) a za období od ledna 2004 do konce období šetření (nárůst 0,5 %) není takový, aby bylo nutno měnit závěry vyvozené s ohledem na účinek těchto cen na situaci výrobního odvětví Společenství. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu z ČLR do Společenství, potvrzuje se tímto 48. až 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(38)
Některé zúčastněné strany vyslovily pochybnosti o analýze trendů ukazatelů újmy. Tvrdily, že použití dvanáctiměsíčních období probíhajících v souladu s účetním obdobím žadatele místo kalendářních roků ve skutečnosti zkrátilo posuzované období na tři roky, jelikož účetní období 2007 se ve velké míře překrývá s obdobím šetření. Tyto strany uvedly, že za účelem řádného vyhodnocení trendů ukazatelů újmy by mělo být posuzované období prodlouženo tak, aby pokrylo úplný kalendářní rok 2004. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že základní nařízení neuvádí striktní časovou osu ohledně vymezení posuzovaného období. Mimoto doporučení Světové obchodní organizace (WTO) týkající se lhůt pro sběr údajů pro antidumpingová šetření uvádí, že „Obecně platí, že […] lhůta pro sběr údajů pro prošetřování újmy by měla standardně být alespoň tři roky […]“ (4). Přesto byla provedena komparativní analýza základních ukazatelů újmy na základě kalendářního roku, tj. za předpokladu, že posuzované období sestává z let 2004, 2005, 2006 a období šetření, aby se ověřilo, zda budou ohledně újmy vyvozeny jiné závěry. Tato analýza ukázala, že se trendy hlavních ukazatelů újmy významně nemění.
I když jisté trendy jako např. snížení objemů výroby a prodeje by byly méně zřetelné ve srovnání se závěry v prozatímním nařízení, jiná zjištění týkající se záporné ziskovosti výrobního odvětví Společenství, obrovský nárůst dovozu z ČLR a významné cenové podbízení by se nezměnily. Dále je nutno poznamenat, že posuzované období slouží jako ukazatel vývoje situace výrobního odvětví Společenství ke stanovení toho, zda toto odvětví utrpělo během období šetření podstatnou újmu. Za těchto okolností se argument stran zamítá, protože i kdyby se posuzované období prodloužilo o první trimestr 2004, graf újmy by i nadále vykazoval podstatnou hodnotu.
(39)
Žadatel dále vznesl připomínky ke znění 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Žadatel zdůraznil, že výrok „se získáním společnosti Orsan S.A. společností Ajinomoto Foods Europe“ nebyl správný, jelikož společnost Orsan S.A. byla získána společností Ajinomoto Group a následně přejmenována na Ajinomoto Foods Europe.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah se tímto potvrzuje závěr, který říká, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu uvedenou v 70. až 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(41)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že během posuzovaného období nedošlo k časové shodě mezi trendem záporné ziskovosti pozorovaným u výrobního odvětví Společenství a vývojem objemů dovozu z ČLR. V souladu s tím bylo uvedeno, že dovoz z ČLR nemohl výrobnímu odvětví Společenství způsobit újmu. Ačkoliv byla tato záležitost detailně vysvětlena v 60. a 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, poznamenává se dále, že v souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení nemusí být relevantním faktorem při posuzování toho, zda byly dumpingové dovozy příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, pouze objemy dumpingových dovozů, ale také ceny těchto dovozů. V 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že „[…] levný dumpingový dovoz z ČLR, jehož ceny byly v průběhu období šetření významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a jehož objem značně vzrostl, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství“. Vzhledem k vývoji objemů a cen dumpingového dovozu během posuzovaného období se má za to, že výše uvedené tvrzení by mělo být zamítnuto.
(42)
Další zúčastněná strana tvrdila, že nárůst dovozu glutamátu sodného z ČLR v posuzovaném období neměl vliv na situaci výrobního odvětví Společenství, jelikož tento dovoz zejména nahrazoval dovoz z jiných zdrojů.
(43)
V tomto ohledu se připomíná, že i když čínský dovoz glutamátu sodného v určitém rozsahu skutečně nahrazoval dovoz z jiných zemí, jak vysvětluje 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení, levnému dumpingovému dovozu z ČLR se trvale dařilo získávat podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Společenství dokonce i tehdy, když spotřeba Společenství klesala. Toto tvrzení navíc nepotvrzují výsledky tohoto šetření, které ukázaly, že nával levného dumpingového dovozu z ČLR, jehož ceny byly významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, vedl k tomu, že během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Společenství podstatnou újmu. Na základě toho by výše uvedené tvrzení mělo být zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné další připomínky, 74. až 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
5.2 Účinky dalších faktorů
(45)
Různé zúčastněné strany znovu zopakovaly tvrzení předložená před uložením prozatímních opatření, podle kterých byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena jinými faktory než dumpingovým dovozem. Tato tvrzení se specifickým ohledem na náklady na restrukturalizaci a rostoucí náklady na suroviny, které údajně měly vliv na výrobní odvětví Společenství, byla již patřičně projednána v 60. a 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(46)
Jedna ze zúčastněných stran znovu zopakovala tvrzení učiněná před uložením prozatímních opatření, podle kterých může být jakákoliv podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena také vývozem glutamátu sodného z ČLR prováděným společnostmi, jež jsou ve spojení s výrobním odvětvím Společenství. Tato strana dále tvrdila, že žadatel uvedl Komisi v omyl tím, že ji neinformoval o existenci společností v ČLR, které jsou ve spojení s výrobním odvětvím Společenství, a zastřel skutečnost, že tyto čínské společnosti vyvážely glutamát sodný do Společenství. Na základě toho tato strana uvažovala, že by se na žadatele měl použít článek 18 základního nařízení. Stejná strana dále uvedla, že došlo k porušení jejích práv na obhajobu, protože verze podnětu a odpovědi žadatele na dotazník pro kontrolu prováděnou zúčastněnými stranami („veřejně přístupná verze“) neodkryla skutečnost, že žadatel má v ČLR společnosti, které jsou s ním ve spojení a které se angažovaly v podnikání v oblasti glutamátu sodného.
(47)
Jak již bylo vysvětleno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nebyla otázka vývozu glutamátu sodného do Společenství jedním výrobcem z ČLR, o kterém je známo, že je ve spojení s výrobním odvětvím Společenství, považována z důvodu nevýznamného objemu za důležitou. Dále je potřeba zdůraznit, že žadatel neposkytl Komisi zavádějící informaci ohledně společností v ČLR, se kterými je ve spojení. Tato informace byla sdělena v důvěrné verzi podnětu a odpovědi žadatele na dotazník. Faktem je, že tato informace původně nebyla zahrnuta ve veřejně přístupné verzi podnětu nebo odpovědi žadatele na dotazník. Žadatel však poskytl veřejně přístupné verze včetně informací o společnostech v ČLR, se kterými je ve spojení, následně v průběhu řízení. Za těchto okolností se má za to, že nedošlo k žádnému porušení práva na obhajobu stran. Mimoto nebyl předložen žádný přesvědčivý důkaz, který by podpořil tvrzení, že společnost Ajinomoto Group si byla vědoma údajné nepřímé vývozní činnosti jedné z čínských společností, se kterými je ve spojení. Tudíž se má za to, že použití článku 18 základního nařízení není v této situaci odůvodněné, a tvrzení se zamítá.
(48)
Jedna ze zúčastněných stran znovu zopakovala tvrzení předložená před uložením prozatímních opatření ohledně dopadu směnného kurzu mezi americkým dolarem a eurem na výpočet cenového podbízení a vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství. Nebyly však poskytnuty žádné další informace či důkaz, který by změnil závěry uvedené v 84. až 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který se tímto potvrzuje.
(49)
Jedna ze zúčastněných stran znovu zopakovala své tvrzení předložené před uložením prozatímních opatření ohledně dopadu globální strategie společnosti Ajinomoto Group, zejména pak vývozu na trh EU realizovaného výrobci glutamátu sodného ve třetích zemích, které vlastní společnost Ajinomoto, a jeho dopadu na zisk a úroveň zásob žadatele. V 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že prodej glutamátu sodného na trhu Společenství pocházejícího od vývozců v zemích mimo Společenství, kteří jsou ve spojení s výrobním odvětvím Společenství, se v průběhu posuzovaného období trvale a významně snižoval. V důsledku toho byl v 95. bodě odůvodnění uvedeného nařízení vysloven závěr, že dovoz výrobního odvětví Společenství od stran, které jsou s ním ve spojení a nachází se mimo Společenství, nepřispěl ke zjištěné podstatné újmě. Tato strana neposkytla žádné další informace či důkaz, jenž by změnil tento závěr, který se tímto potvrzuje.
5.3 Závěr o příčinných souvislostech
(50)
Vzhledem k výše uvedené analýze, která řádně rozlišila a oddělila účinky všech ostatních známých faktorů na situaci výrobního odvětví Společenství od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se tímto potvrzuje, že tyto ostatní faktory nemohou jako takové nic změnit na skutečnosti, že zjištěná podstatná újma musí být přičtena dumpingovému dovozu.
(51)
S ohledem na výše uvedené se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz glutamátu sodného pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(52)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry v 99. až 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
6.1 Zájem výrobního odvětví Společenství
(53)
Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2 Zájem dovozců
(54)
Jeden dovozce tvrdil, že negativní dopad, který mohou mít antidumpingová opatření na jeho ekonomickou situaci, byl v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podceněn. Podle společnosti by vzhledem k nízké ziskovosti jejího prodeje glutamátu sodného a omezené možnosti přenést zvýšení ceny na své klienty znamenalo uložení antidumpingových opatření konec podnikání v oblasti glutamátu sodného. Je třeba podotknout, že podnikání v oblasti glutamátu sodného nepředstavuje výrazný podíl na obchodní činnosti zmíněného dovozce, který svůj glutamát sodný pořizuje zejména z ČLR. Dotyčný dovozce má možnost přejít na jiné zdroje dodávek, které nejsou ovlivněny antidumpingovými opatřeními. Nicméně, jak již bylo zmíněno ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, očekávaným účinkem uložení opatření bude obnova účinných obchodních podmínek na trhu Společenství, což v tomto případě může vést ke zvýšení cen glutamátu sodného zejména z výrobního odvětví Společenství a ČLR. Tudíž se předpokládá, že všichni dovozci by měli být schopni přenést alespoň část nárůstu svých nákladů vyplývajících z uložení antidumpingových opatření. Na základě toho se potvrzuje závěr dosažený v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3 Zájem uživatelů
(55)
Po předložení připomínek zúčastněných stran ohledně možného dopadu navrhovaných opatření na výrobní odvětví uživatelů byly provedeny další analýzy na základě informací od hlavních uživatelů glutamátu sodného ve Společenství, jmenovitě od společností Nestlé a Unilever. Šetření prokázalo, že glutamát sodný představuje méně než 3 % nákladů na výrobu všech výrobků obsahujících glutamát sodný vyráběných oběma společnostmi. Vezmeme-li tudíž v úvahu signály o relativně vysokých průměrných mírách zisku, jichž obě společnosti v průběhu období šetření dosáhly zejména u těchto výrobků, je možno potvrdit, že možný dopad navrhovaného opatření na jejich činnost by neměl být významný.
6.4 Zájem dodavatelů surovin
(56)
V návaznosti na 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení byla analýza týkající se zájmu dodavatele na začátku dodavatelského řetězce ve výrobním odvětví Společenství rozšířena o údaje poskytnuté druhým dodavatelem. Na základě odpovědí na dotazník od obou dodavatelů bylo zjištěno, že situace dodavatelských společností se během posuzovaného období významně zhoršila stejně jako situace výrobního odvětví Společenství. Celkový obrat prošetřovaných dodavatelů poklesl v rozmezí od 8 % do 13 %, a jejich prodej výrobnímu odvětví Společenství zaznamenal dokonce dvakrát tak významný pokles (v rozmezí od 15 % do 25 %). Obě společnosti také zaznamenaly pokles v mírách ziskovosti.
(57)
Vezmeme-li v úvahu výše uvedená zjištění, potvrzuje se tímto obsah 116. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6.5 Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(58)
Některé ze zainteresovaných stran znovu zopakovaly své připomínky ohledně údajné dominantní pozice společnosti Ajinomoto Group na světě a jejího údajného monopolního postavení ve Společenství. Tyto záležitosti byly již projednány ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ohledně těchto tvrzení nebyl předložen žádný nový důkaz.
(59)
Několik zúčastněných stran vzneslo další argumenty týkající se vývoje na trhu s glutamátem sodným po období šetření. Tvrdily, že objem dovozu po období šetření poklesl a ceny vzrostly, což vyloučilo jakoukoliv možnou újmu výrobnímu odvětví Společenství. Strany uvedly, že uložení antidumpingových cel v této situaci by pouze poškodilo dovozce a uživatele ve Společenství. Strany vznesly také otázku týkající se údajného globálního nedostatku zásob glutamátu sodného, jelikož podle jejich údajů několik důležitých výrobců na světě přestalo dotčený výrobek vyrábět nebo snížilo jeho výrobní kapacitu. Údaje Eurostatu a další informace získané z výrobního odvětví Společenství však výše uvedená tvrzení nepodporují. Podle nich zůstaly po období šetření dovozní ceny naopak stabilní, a v některých měsících dokonce poklesly, zatímco objem dovozu z ČLR i třetích zemí vzrostl. Druhý uvedený vývoj prokazuje, že někteří nečínští konkurenti disponují kapacitou pro rozšíření svého vývozu do Společenství.
6.6 Závěr o zájmu Společenství
(60)
Vzhledem k výsledkům dalšího šetření ohledně aspektů zájmu Společenství ve výše uvedeném případě se tímto potvrzují zjištění a závěry uvedené v 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(61)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 120. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Forma a úroveň cel
(62)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo na úrovni postačující k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí.
(63)
Sazby konečných cel jsou s konečnou platností stanoveny takto:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., a
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Všechny ostatní společnosti
63,7 %
39,7 %
39,7 %
(64)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během šetření, pokud jde o uvedené společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nelze tyto sazby použít a takové výrobky podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(65)
Jakákoliv žádost o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. následkem změny názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být neprodleně adresována Komisi (5) společně s veškerými relevantními informacemi, zejména s informacemi o jakýchkoli změnách činnosti společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem souvisejícím např. se změnou názvu nebo změnou výrobních nebo prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, pro které lze individuální celní sazby použít.
7.3 Závazky
(66)
Jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce nabídl cenový závazek.
(67)
V tomto ohledu se poznamenává, že ceny glutamátu sodného jsou sjednávány globálně s velkými mezinárodními společnostmi s výrobním zařízením v rámci i mimo Společenství. Podotýká se také, že většina prodeje tohoto vyvážejícího výrobce je realizována hlavně těmto mezinárodním společnostem. Vzhledem k výše uvedenému se riziko vzájemné kompenzace cen mezi dohodami o prodeji uzavřenými s mezinárodními společnostmi pro jejich výrobní zařízení ve Společenství a zařízení situovaná v jiných zemích mimo Společenství považovalo za velmi vysoké. Také se mělo za to, že tuto vzájemnou kompenzaci by bylo velice obtížné zjistit v rámci monitorování závazků. Nabídka závazku tohoto vyvážejícího výrobce tudíž musela být ve své současné podobě zamítnuta, jelikož její přijetí bylo s ohledem na skutečnost, že by tento závazek nemohl být vhodně monitorován Komisí, považováno za nepraktické.
7.4 Konečný výběr prozatímních cel a zvláštní monitorování
(68)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné pomocí prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, tj. nařízením Komise (ES) č. 492/2008, a to v rozsahu částky uložených konečných cel.
(69)
Je třeba připomenout, že pokud by se po uložení antidumpingových opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložení opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušení individuálních celních sazeb a následného uložení celostátního cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (%)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., a
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel podle nařízení Komise (ES) č. 492/2008 z dovozu glutamátu sodného kódu KN ex 2922 42 00 (TARIC 2922420010) pocházejícího z Čínské lidové republiky se s konečnou platností vyberou.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. listopadu 2008.