KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 709/98 af 30. marts 1998 om ændring af forordning (EØF) nr. 1686/72 om visse regler om støtte inden for frøsektoren, for så vidt angår kontrolsystemet, og om fastsættelse af nærmere regler om anvendelse af mekanismen til stabilisering af produktionen af ris til udsæd
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2358/71 af 26. oktober 1971 om den fælles markedsordning for frø (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 192/98 (2), særlig artikel 3, stk. 5, og artikel 11, og
ud fra følgende betragtninger:
Ved Rådets forordning (EØF) nr. 1674/72 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 3795/85 (4), blev der fastsat almindelige regler om ydelse og finansiering af støtte inden for frøsektoren;
ved artikel 3, stk. 4a, i forordning (EØF) nr. 2358/71 blev der indført en mekanisme til stabilisering af produktionen af ris til udsæd; denne stabiliseringsmekanisme indebærer fastsættelse af en maksimal mængde ris til udsæd, hvortil der kan ydes støtte i EF, og sikrer afsætning af en mængde svarende til det basisareal, der er fastsat i artikel 6 i Rådets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 192/98;
udbyttet af dyrkningen af ris til udsæd i de forskellige medlemsstater bør beregnes på grundlag af den periode, der betragtes som repræsentativ i henhold til forordning (EF) nr. 3072/95; med henblik herpå beregnes gennemsnittet af tre år inden for perioden 1990/91 til 1994/95, idet der ses bort fra det år, hvor udbyttet er størst, og det år, hvor udbyttet er mindst;
ris høstet i et høstår anvendes normalt til at tilså arealerne til produktion af uafskallet ris og ris til udsæd i det følgende høstår; i den periode, der betragtes som repræsentativ, blev der anvendt 0,2 ton ris til tilsåning af en hektar, og for at tilså det i artikel 6 i forordning (EF) nr. 3072/95 fastsatte basisareal på 433 123 hektar er det nødvendigt at anvende 86 624,600 tons ris til udsæd;
den maksimale mængde ris til udsæd, hvortil der kan ydes støtte i EF, skal fordeles på de enkelte producentmedlemsstater på basis af medlemsstaternes produktion af ris til udsæd i samme repræsentative periode; under hensyntagen til ændringerne i det årlige udbytte bør der indføres en bestemmelse om, at den maksimale mængde, der er fastsat for de enkelte medlemsstater, kan justeres inden for rammerne af den maksimale mængde, hvortil der kan ydes støtte i EF;
for at stabiliseringsmekanismen kan fungere tilfredsstillende, bør der fastsættes en frist for indgivelsen af ansøgningen om støtte til ris til udsæd og for medlemsstaternes fremsendelse til Kommissionen af oplysningerne om de mængder ris til udsæd, hvortil der ansøges om støtte, med henblik på beregningen af de procentsatser, hvormed støtten eventuelt skal nedsættes i de enkelte producentmedlemsstater;
udbetalingen af støtten til ris til udsæd skal først finde sted, når Kommissionen har fastsat de procentsatser, hvormed støtten skal nedsættes i de enkelte producentmedlemsstater;
der skal føres effektiv kontrol med overholdelsen af bestemmelserne om EF-støtte; med henblik herpå bør der fastsættes detaljerede kriterier og tekniske regler for gennemførelsen af den administrative kontrol og kontrollen på stedet; de hidtidige erfaringer med kontrollen på stedet viser, at det vil være hensigtsmæssigt at supplere minimumskontrolsatserne med en risikoanalyse og at fastlægge de faktorer, der skal tages i betragtning;
under hensyntagen til de hidtidige erfaringer og til proportionalitetsprincippet samt de særlige problemer, der er forbundet med de tilfælde, hvor der foreligger force majeure, bør der vedtages bestemmelser, som tager sigte på forebyggelse af uregelmæssigheder og svig og iværksættelse af effektive sanktioner; med henblik herpå bør der fastsættes sanktioner, som gradueres efter uregelmæssighedens grovhed, og som i værste fald kan indebære fuldstændig udelukkelse fra støtteordningen i det pågældende år og i det følgende år;
der bør indføres et effektivt system, som kan sikre, at støtten er berettiget, og det bør fastsættes, at støtten nedsættes, hvis ansøgningen indgives for sent; dette system kunne baseres på det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, som er fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 3508/92 af 27. november 1992 om et integreret system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger (6), senest ændret ved forordning (EF) nr. 820/97 (7), og i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3887/92 af 23. december 1992 om gennemførelsesbestemmelser for det integrerede system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger (8), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2015/95 (9);
Forvaltningskomitéen for Frø har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1686/72 (10), ændres således:
1) Følgende indsættes som artikel 1a:
»Artikel 1a
I denne forordning forstås ved »afsætning«: lagerføring, frembydelse eller udbydelse til salg, salg eller levering til en anden person.«
2) Følgende indsættes som artikel 2a:
»Artikel 2a
1. Støtten ydes kun, hvis støttemodtageren på det tidspunkt, hvor ansøgningen indgives, rent faktisk har afsat de frø, for hvilke der ansøges om støtte, til udsæd. Støtten ydes kun, hvis modtageren over for den berørte medlemsstat fører tilfredsstillende bevis for, at denne betingelse er opfyldt.
2. Medlemsstaterne foretager uanmeldt kontrol for at undersøge, om de frø, hvortil der er ydet støtte, umiddelbart er blevet anvendt til det formål, hvortil de var bestemt, og om betingelserne for ydelsen af støtten er blevet overholdt, og meddeler Kommissionen, hvilke foranstaltninger der er vedtaget som følge af den nævnte kontrol.«
3) Artikel 3 affattes således:
»Artikel 3
1. Bortset fra de tilfælde, hvor det drejer sig om ris til udsæd, ydes støtten til frøformereren efter ansøgning, som skal indgives efter høsten og før den dato, der er fastsat af den pågældende medlemsstat for hver art eller sortsgruppe.
2. Bortset fra de tilfælde, hvor det drejer sig om ris til udsæd, udbetaler medlemsstaten støttebeløbet til frøformereren inden to måneder efter indgivelsen af ansøgningen og senest den 31. juli i det år, der følger efter høståret.«
4) Følgende indsættes som artikel 3a, 3b og 3c:
»Artikel 3a
1. For ris til udsæd fastsættes en maksimal mængde på 86 624,600 tons pr. år, hvortil der vil kunne ydes støtte i EF. Den maksimale mængde fordeles på følgende måde på de enkelte producentmedlemsstater:
TABELPOSITION
Mængden pr. producentmedlemsstat kan under de i stk. 3 fastsatte omstændigheder tilpasses inden for rammerne af den maksimale mængde, der er fastsat for EF.
2. Med forbehold af anvendelsen af artikel 2a ydes støtten for ris til udsæd til formeringsvirksomheden efter ansøgning, som skal indgives efter høsten og inden den 20. juni i det år, der følger efter høståret, inden for rammerne af den maksimale mængde, der er fastsat for EF. Producentmedlemsstaterne giver senest den 15. juli i det år, der følger efter høståret, Kommissionen meddelelse om de mængder, hvortil der er ansøgt om støtte.
3. Hvis summen af de mængder, hvortil der er ansøgt om støtte i producentmedlemsstaterne, overstiger den maksimale mængde, der er fastsat for EF, nedsættes støtten for hver berørt medlemsstat med en procentdel svarende til overskridelsen af den fastsatte nationale mængde. I så fald fastsætter Kommissionen de procentsatser, hvormed støtten skal nedsættes i de enkelte producentmedlemsstater.
4. Når det drejer sig om ris til udsæd, udbetaler medlemsstaten støttebeløbet til formereren mellem den 31. juli og den 30. september i det år, der følger efter høståret.
Artikel 3b
1. Den i artikel 2a, stk. 2, omhandlede kontrol omfatter:
a) administrativ kontrol, herunder krydskontrol, for at undgå, at der uretmæssigt udbetales støtte to gange i samme kalenderår. Denne krydskontrol omfatter marker, som er genstand for en officiel undersøgelse, og med hensyn til hvilke det er blevet fastslået, at betingelserne i de direktiver, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, første led, i forordning (EØF) nr. 1674/72, er overholdt
b) kontrol af regnskabsbilag med henblik på at undersøge, om de frø, hvortil der er ydet støtte, i det mindste umiddelbart er blevet anvendt til det formål, hvortil de var bestemt
c) yderligere kontrolforanstaltninger, som medlemsstaten finder nødvendige, navnlig med henblik på at hindre, at der ydes støtte til ikke-certificerede frø eller til frø indført fra tredjelande.
Kontrollen skal omfatte et repræsentativt udsnit af ansøgningerne. Dette udsnit skal udgøre mindst 5 % af støtteansøgningerne for hver art. Udvælgelsen af de ansøgninger, der skal kontrolleres, foretages af den kompetente myndighed, bl.a. på grundlag af en risikoanalyse samt under hensyntagen til støtteansøgningernes repræsentative karakter. Risikoanalysen foretages under hensyntagen til:
- støttebeløbene
- mængden af certificerede frø i forhold til de godkendte arealer
- udviklingen sammenlignet med det foregående år
- andre parametre, som defineres af medlemsstaterne.
2. Medlemsstaterne foretager eventuelt kontrol hos forædlerne eller frøvirksomhederne samt hos de endelige forbrugere.
3. Følgende artikler i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3887/92 (*) finder anvendelse:
- artikel 6, stk. 1, vedrørende effektiv kontrol af overholdelsen af betingelserne for ydelse af støtte
- artikel 11 vedrørende supplerende nationale sanktioner samt tilfælde af force majeure
- artikel 12 vedrørende udfærdigelse af en rapport om kontrolbesøget
- artikel 13 vedrørende kontrol på stedet
- artikel 14 vedrørende uretmæssige udbetalinger.
Artikel 3c
1. Medmindre der foreligger force majeure, medfører en forsinket indgivelse af ansøgningen, at de i ansøgningen anførte støttebeløb, som frøformereren ville have haft ret til, hvis de fastsatte frister var blevet overholdt, nedsættes med 1 % pr. dag. Under alle omstændigheder kan støtteansøgningen ikke antages og ikke give anledning til udbetaling af støtte, hvis den forelægges efter den 30. juni i det år, der følger efter høståret, for så vidt angår ris til udsæd, eller efter den tiende dag efter den af den berørte medlemsstat fastsatte frist, for så vidt angår de resterende arter eller sortsgrupper.
2. Konstateres det, at de indgivne støtteansøgninger vedrører frø, som modtageren rent faktisk ikke har afsat til udsæd, nedsættes støtten til formereren af den berørte art med 50 %, hvis de mængder, som ikke er blevet afsat til udsæd, udgør over 2 %, men ikke over 5 %, af de mængder, der er anført i støtteansøgningen. Hvis de mængder, som støttemodtageren ikke har afsat til udsæd, udgør over 5 % af de mængder, der er anført i støtteansøgningen, kan der ikke ydes nogen støtte til frøformereren i det pågældende høstår.
3. Hvis en støtteansøgning vedrører frø, som ikke er certificeret officielt, eller frø, som ikke er høstet på den berørte medlemsstats område i det kalenderår, i hvilket det for støtten relevante høstår begynder, ydes der ikke nogen støtte til frøformereren i det pågældende høstår og i det følgende høstår.
(*) EFT L 391 af 31. 12. 1992, s. 36.«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Den anvendes fra høståret 1998/99.
Ansøgninger om støtte vedrørende formeringskontrakter eller -erklæringer registreret inden høståret 1998/99 er ikke omfattet af den i artikel 3b, stk. 1, litra a), i forordning (EØF) nr. 1686/72 nævnte kontrol.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 1998.
Nařízení Komise (ES) č. 709/98
ze dne 30. března 1998,
kterým se mění nařízení (EHS) č. 1686/72, kterým se stanoví prováděcí pravidla k podpoře pro osivo, pokud jde o systém kontrol, a kterým se stanoví prováděcí pravidla stabilizačního mechanismu pro produkci osiva rýže
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2358/71 ze dne 26. října 1971 o společné organizaci trhu s osivem [1], naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 192/98 [2], a zejména na čl. 3 odst. 5 a článek 11 tohoto nařízení,
vzhledem k tomu, že nařízení Rady (EHS) č. 1674/72 [3] naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 3795/85 [4] stanoví obecná pravidla pro poskytování a financování podpory pro osivo;
vzhledem k tomu, že nařízení (EHS) č. 2358/71 stanoví v čl. 3 odst. 4a stabilizační mechanismus pro produkci osiva rýže; že tento stabilizační mechanismus musí stanovit maximální množství, pro které lze vyplatit podporu pro osiva ve Společenství, zachovává-li možnosti odbytu v poměru k základní ploše stanovené v článku 6 nařízení Rady (ES) č. 3072/95 ze dne 22. prosince 1995 o společné organizaci trhu s rýží [5], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 192/98;
vzhledem k tomu, že pro určení agronomických výnosů při produkci osiva rýže zjišťovaných v různých členských státech je vhodné použít stejné období považované za reprezentativní podle nařízení (ES) č. 3072/95; že za tím účelem se bere v úvahu průměr ze tří let, přičemž se vynechá rok s nejvyšším a s nejnižším výnosem v letech 1990/91 až 1994/95;
vzhledem k tomu, že osivo sklizené v jednom hospodářském roce je běžně použito pro osev ploch pro produkci neloupané rýže a osiva rýže v následujícím hospodářském roce; že v období považovaném za reprezentativní činí množství osiv použitých ve Společenství pro osev jednoho hektaru 0,2 tuny a že pro osev základní plochy 433123 hektarů stanovené v článku 6 nařízení (ES) č. 3072/95 je nutno použít 86624,600 tun osiva rýže;
vzhledem k tomu, že maximální množství, pro které může být poskytnuta podpora pro osivo rýže ve Společenství, musí být rozděleno mezi producentské členské státy, přičemž za základ slouží produkce osiva rýže v členských státech ve stejném reprezentativním období; že je z důvodů ročního pohybu výnosů nutné stanovit úpravu maximálního množství, pro které může být vyplacena podpora v jednotlivých členských státech v mezích maximálního množství, na které se může vztahovat podpora pro osivo ve Společenství;
vzhledem k tomu, že pro fungování stabilizačního mechanismu je nutné stanovit mezní termín pro podávání žádostí o podporu pro osivo rýže a mezní termín, do něhož členské státy oznámí Komisi množství osiva rýže, které je předmětem žádosti o podporu, aby bylo možné vypočítat případné procento snížení pro každý producentský členský stát;
vzhledem k tomu, že vyplácení podpory pro osivo rýže lze zahájit až poté, kdy Komise stanoví procento snížení použitelné pro každý producentský členský stát;
vzhledem k tomu, že dodržování ustanovení týkajících se podpory Společenství musí být účinně kontrolováno; že za tím účelem je nutné určit podrobné podmínky i technická pravidla pro provádění administrativní kontroly a kontroly na místě; že na základě zkušeností získaných při kontrolách na místě je vhodné spolu s určením minimálních počtů kontrol stanovit i nástroj pro analýzu rizik a určit kritéria, ke kterým se přihlíží;
vzhledem k tomu, že ve světle získané zkušenosti a především s ohledem na zásadu proporcionality a na zvláštní problémy spojené s případy vyšší moci je nutné přijmout ustanovení, jimiž se účinně předejde protiprávnímu jednání a podvodům a dojde k jejich sankcionování; že za tím účelem je nutné stanovit odstupňované sankce podle závažnosti spáchaného protiprávního jednání, a to až k úplnému vyloučení ze systému poskytování podpory pro dotčený rok a pro rok následující;
vzhledem k tomu, že je nutné zavést účinný systém, který zaručí, že je podpora oprávněná, a stanoví snížení podpory v případech pozdního podání žádostí o podporu, s přihlédnutím k integrovanému systému řízení a kontroly podle nařízení Rady (EHS) č. 3508/92 ze dne 27. října 1992 o zavedení integrovaného administrativního a kontrolního systému pro některé režimy podpor Společenství [6], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 820/97 [7], a nařízení Komise (EHS) č. 3887/92 ze dne 23. prosince 1992, kterým se stanoví prováděcí pravidla k integrovanému administrativnímu a kontrolnímu systému pro některé režimy podpor Společenství [8], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 2015/95 [9];
vzhledem k tomu, že Řídící výbor pro osivo nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EHS) č. 1686/72 [10] se mění takto:
1. Vkládá se nový článek 1a, který zní:
"Článek 1a
Pro účely tohoto nařízení se uvedením na trh rozumí držení k dispozici nebo ve skladu, vystavení pro prodej, nabízení k prodeji, prodej nebo dodávka jiné osobě."
2. Vkládá se nový článek 2a, který zní:
"Článek 2a
1. Podpora se poskytuje pouze za podmínky, že osivo, pro něž byla žádost o podporu podána, příjemce podpory skutečně uvedl na trh za účelem osevu ke dni podání žádosti. Podpora je poskytnuta pouze, pokud příjemce splnění této podmínky uspokojivě prokáže dotčenému členskému státu.
2. Členské státy provádějí neohlášené kontroly, aby ověřily první místo určení osiva, na které se vztahuje podpora, i dodržování podmínek požadovaných pro poskytování podpory a sdělí Komisi opatření, která přijaly v důsledku zmíněných kontrol."
3. Článek 3 se nahrazuje tímto:
"Článek 3
1. S výjimkou osiva rýže je podpora poskytována množiteli na žádost podanou po sklizni a před termínem stanoveným dotčeným členským státem pro každý druh nebo skupinu odrůd.
2. S výjimkou osiva rýže poskytne členský stát množiteli částku podpory do dvou měsíců po dni podání žádosti a nejpozději do 31. července roku následujícího po sklizni."
4. Vkládají se nové články 3a, 3b a 3c, které znějí:
"Článek 3a
1. Pro osivo rýže je maximální množství, pro které může být poskytnuta podpora v Evropském společenství, stanoveno na 86624,600 tun ročně. Maximální množství je rozděleno mezi producentské členské státy takto:
-Španělsko: | 29625,613 tun, |
-Francie: | 3031,861 tun, |
-Řecko: | 1472,618 tun, |
-Itálie: | 50242,268 tun, |
-Portugalsko: | 2252,240 tun. |
Množství pro producentský členský stát může být upraveno do výše maximálního množství stanoveného Společenstvím za podmínek uvedených v odstavci 3.
2. S výhradou článku 2a se podpora pro osivo rýže poskytuje množitelům na žádost, která se podává po sklizni a do 20. června roku následujícího po sklizni, do výše maximálního množství stanoveného pro Společenství. Producentské členské státy sdělí Komisi množství, které je předmětem žádosti, nejpozději do 15. července roku následujícího po sklizni.
3. Pokud celkové množství, pro něž byla v producentských členských státech podána žádost o podporu, přesáhne maximální množství stanovené ve Společenství, snižuje se podpora pro každý dotčený stát poměrně podle překročení množství stanoveného pro každý stát. V tomto případě stanoví Komise procento snížení použitelné pro každý producentský členský stát.
4. U osiva rýže vyplatí producentský členský stát množiteli částku podpory mezi 31. červencem a 30. zářím roku následujícího po sklizni.
Článek 3b
1. Kontroly uvedené v čl. 2a odst. 2 obsahují:
a) administrativní kontroly obsahující zejména křížová ověřování, aby se vyloučilo vyplacení neodůvodněné podpory dvakrát za stejný kalendářní rok. Tato křížová ověření se vztahují na plochy, jež jsou předmětem úředního posouzení a u nichž bylo zjištěno dodržování podmínek stanovených směrnicemi uvedenými v čl. 1 odst. 1 první odrážce nařízení (EHS) č. 1674/72;
b) kontroly dokladů, aby se ověřilo alespoň první místo určení osiva, na něž se vztahuje podpora;
c) jakákoli jiná dodatečná kontrolní opatření, která členské státy považují za nezbytná, zejména, aby podpora nebyla vyplácena za necertifikované osivo nebo osivo s původem ve třetích zemích.
Tyto kontroly se týkají významného vzorku žádostí. Tento vzorek musí představovat nejméně 5 % žádostí o podporu pro každý druh. Žádosti, které jsou předmětem kontroly, určuje příslušný orgán, zejména na základě analýzy rizik i na základě prvku reprezentativnosti podaných žádostí o podporu. Analýza rizik bere v úvahu:
- výši podpory,
- množství certifikovaného osiva v poměru ke kontrolovaným plochám,
- vývoj ve srovnání s předchozím rokem,
- jiné parametry, které vymezí členské státy.
2. Členské státy provádějí v případě potřeby kontroly u šlechtitelů, šlechtitelských zařízení i u konečných uživatelů.
3. Použijí se následující články nařízení Komise (EHS) č. 3887/92 [11]
- čl. 6 odst. 1 (pro účinné ověřování dodržování podmínek poskytování podpory),
- článek 11 (pro dodatečné sankce na vnitrostátní úrovni a pro případy vyšší moci),
- článek 12 (pro zprávu z kontrolní návštěvy),
- článek 13 (pro kontrolu na místě),
- článek 14 (pro neoprávněné platby).
Článek 3c
1. Kromě případu vyšší moci dochází v důsledku pozdního podání žádosti ke snížení výše podpory připadající na žádost, na niž by měl množitel osiva nárok v případě dodržení stanovených mezních termínů, o 1 % denně. V každém případě však žádost nebude přijata a nemůže na jejím základě dojít k poskytnutí podpory, je-li podána po 30. červnu roku následujícího po roce sklizně osiva rýže nebo po desátém dni následujícím po mezním termínu stanoveném dotčeným členským státem pro ostatní druhy nebo skupin odrůd.
2. Zjistí-li se, že se podané žádosti o podporu týkají osiva, které příjemce podpory neuvedl skutečně na trh pro osev, sníží se podpora pro množitele pro dotčený druh o 50 %, pokud množství, které nebylo skutečně uvedeno na trh pro osev, přesahuje 2 % a nejvýše dosahuje 5 % množství, jež je předmětem žádosti o podporu. Přesahuje-li množství, které příjemce podpory skutečně neuvedl na trh pro osev, 5 % množství, jež je předmětem žádosti o podporu, neposkytne se množiteli za dotčený hospodářský rok žádná podpora pro produkci osiva.
3. Týká-li se žádost o podporu osiva, které nebylo úředně certifikováno, nebo osiva, které nebylo sklizeno na území dotčeného členského státu v průběhu kalendářního roku, v němž začal hospodářský rok, pro nějž byla tato podpora stanovena, neposkytuje se výrobci žádná podpora pro produkci osiva v dotčeném hospodářském roce, ani v hospodářském roce následujícím."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropských společenství.
Použije se od hospodářského roku 1998/99.
Žádost o podporu týkající se smluv nebo prohlášení o množení osiva registrovaných před hospodářským rokem 1998/99 nepodléhají kontrolám uvedeným v čl. 3b odst. 1 písm. a) nařízení (EHS) č. 1686/72.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. března 1998.