EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 1098/2008/EF
af 22. oktober 2008
om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 137, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den Europæiske Union og dens medlemsstater er stærkt engagerede i bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse.
(2)
Amsterdam-traktaten føjede i 1997 nye bestemmelser om bekæmpelse af social udstødelse til de eksisterende indsatsområder, der falder ind under EF-traktatens bestemmelser om social- og arbejdsmarkedspolitikken, jf. navnlig artikel 136 og 137, og der blev indført et nyt retsgrundlag for et nyt politisk engagement på dette område.
(3)
På Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 erkendtes det, at omfanget af fattigdom og social udstødelse var uacceptabelt. Det blev derfor fundet væsentligt at skabe et mere rummeligt EU som led i bestræbelserne på at opfylde Unionens tiårige strategiske mål om økonomisk vækst, flere og bedre job og større social samhørighed.
(4)
Det Europæiske Råd i Lissabon opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre »en markant indsats for at få udryddet fattigdommen« inden 2010. På dette møde i Det Europæiske Råd blev man derfor enige om at indføre en åben koordinationsmetode på dette område.
(5)
Den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration har lige fra starten været et vigtigt redskab til at styrke dette politiske engagement og gøre EU bedre til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre den sociale samhørighed i Europa.
(6)
Den åbne koordinationsmetode er med til at fremme gensidig læring og har øget bevidstheden om den flerdimensionale karakter af udstødelse og fattigdom. Den åbne koordinationsmetode skaber således de rette betingelser for større virkninger i marken og gør den betydning, som EU tillægger sociale værdier, mere synlig for EU’s borgere.
(7)
Til trods for disse landvindinger lider store dele af befolkningen fortsat afsavn, har begrænset og ulige adgang til ydelser eller bliver udstødt af samfundet. I den fælles rapport om social sikring og social integration 2008 understreges det, at 78 millioner mennesker i EU befinder sig i konstant fattigdomsrisiko, og at 19 mio. af disse er børn. Kønsskævheden ligger på ca. to procentpoint.
(8)
Der er desuden stadig større problemer med ulige fordeling af rigdommen og dyb fattigdom i EU.
(9)
Med henblik på at skabe social og økonomisk samhørighed bør der gives støtte til ugunstigt stillede regioner, områder med permanente strukturulemper, regionerne i den yderste periferi, visse øer og ømedlemsstater og områder, der har været berørt af den seneste tids afindustrialisering eller industrielle omstilling.
(10)
Social udstødelse skader borgernes trivsel og forhindrer dem i at udtrykke sig og deltage i samfundet. Dette aspekt bør derfor gøres tilstrækkeligt synligt i det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (i det følgende benævnt »det europæiske år«).
(11)
Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 15. november 2007 om status over den sociale virkelighed, at fremme af den sociale samhørighed og udryddelse af fattigdom og social udstødelse bør blive en politisk prioritering for EU.
(12)
Bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse må ske såvel internt i som uden for EU i overensstemmelse med FN’s millenniumudviklingsmål, som EU og medlemsstaterne har tilsluttet sig.
(13)
Problemet med fattigdom og social udstødelse er baseret på brede, sammensatte og flerdimensionale fænomener. De hænger sammen med en lang række faktorer, såsom indkomst og levestandard, behovet for uddannelse og anstændige beskæftigelsesmuligheder, en effektiv social sikring, bolig, adgang til sundhedsydelser af god kvalitet og andre ydelser samt aktivt medborgerskab. Berørte parter inden for alle de relevante politikområder bør derfor inddrages.
(14)
For at kunne forebygge og bekæmpe fattigdom er der derfor behov for flerdimensionale politikker på nationalt, regionalt og lokalt plan, der fastholder en balance mellem den økonomiske og den sociale politik og målrettede strategier for grupper eller personer i særligt sårbare situationer. Det europæiske år kan bidrage til at fremme sådanne flerdimensionale politikker samt videreudviklingen af relevante indikatorer.
(15)
Den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for perioden 2005-2010, der supplerer og støtter Lissabon-strategien, spiller en vigtig rolle, idet den fremmer den sociale dimension af økonomisk vækst og borgernes aktive deltagelse i samfundslivet og i arbejdsmarkedet. En af prioriteringerne i forbindelse med den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden er at fremme lige muligheder for alle som løftestang for solidaritet på tværs af sociale og generationsmæssige skel og skabelse af et mere rummeligt samfund.
(16)
I deres nationale handlingsplaner for social integration fremhæver en række medlemsstater den store risiko for fattigdom og/eller social udstødelse i bestemte befolkningsgrupper, herunder børn, unge, der går tidligt ud af skolen, eneforsørgere, store familier med kun én indkomst, unge, navnlig yngre kvinder, ældre, migranter og etniske minoriteter, handicappede og deres plejere, hjemløse, ledige og især langtidsledige, indsatte, voldsramte kvinder og børn samt stofmisbrugere. National politik, der tager sigte på de mest udsatte grupper, kunne spille en væsentlig rolle for bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse.
(17)
Anstændig beskæftigelse kan i væsentlig grad reducere risikoen for fattigdom for den enkelte. Beskæftigelse er imidlertid ikke i sig selv altid en tilstrækkelig forudsætning for at hjælpe mennesker ud af fattigdom, og risikoen for fattigdom bliver ved med at være forholdsvis stor også blandt dem, der er kommet i arbejde. Fattigdom blandt erhvervsaktive er forbundet med lav løn, det kønsbestemte løngab, ringe kvalifikationer, begrænsede erhvervsuddannelsestilbud og muligheder for at forene arbejde og familieliv samt usikre ansættelses- og arbejdsforhold, men også med vanskelige forhold i husstanden. For at hjælpe den enkelte ud af fattigdom er et godt arbejde og social og økonomisk bistand således meget vigtige faktorer.
(18)
Manglende grundlæggende færdigheder og kvalifikationer, der er tilpasset de forskellige behov på arbejdsmarkedet er også en stor hindring for integration i samfundet. Der er i stigende grad fare for, at der opstår nye kløfter i samfundet mellem dem, der har adgang til livslang læring og dermed kan øge deres beskæftigelses- og tilpasningsevne, udvikle sig på det personlige plan og blive aktive medborgere, og dem, der forbliver udstødt og udsættes for forskellige former for forskelsbehandling. De, der ikke har de fornødne kvalifikationer, har vanskeligere ved at komme ud på arbejdsmarkedet og finde et kvalitetsjob; der er større sandsynlighed for, at de er uden arbejde i lange perioder, og, hvis de arbejder, er der større sandsynlighed for, at det er til en lav løn.
(19)
Adgang til informations- og kommunikationsteknologi (ikt) og evne til at anvende ikt bliver i stadig højere grad en forudsætning for integration. I en ministererklæring, der blev vedtaget den 11. juni 2006 i Riga, slås der til lyd for et informationssamfund for alle.
(20)
Hvis Fællesskabets foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse skal slå igennem, er den brede befolknings og den politiske opbakning af afgørende betydning. Endvidere vil en effektiv gennemførelse af EU’s lovgivning om lige muligheder og ikkeforskelsbehandling også støtte målene for det europæiske år. Det europæiske år bør derfor fungere som katalysator for bevidstgørelse, ekstra impulser og udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder og de internationale organisationer, der deltager i bekæmpelsen af fattigdom. Det bør bidrage til at fokusere den politiske opmærksomhed og mobilisere alle berørte parter for at fremme og styrke den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration og fremme yderligere foranstaltninger og initiativer på dette område på fællesskabsplan og nationalt plan i samarbejde med de personer, der er berørt af fattigdom, og deres repræsentanter.
(21)
Det europæiske år bør fremme politikker for aktiv integration med henblik på at forhindre fattigdom og social udstødelse og bidrage til at fremme bedste praksis på dette område inden for det åbne koordinationsområde.
(22)
Den forskelligartede udvikling på nationalt plan samt de forskellige nationale socioøkonomiske og kulturelle forhold og prioriteringer gør det nødvendigt at decentralisere og gennemføre en betydelig del af aktiviteterne i forbindelse med det europæiske år på nationalt plan, hvilket bør ske via en ordning med indirekte centraliseret forvaltning efter procedurerne i artikel 54, stk. 2, litra c), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4) og i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget gennemførelsesbestemmelserne hertil (5).
(23)
Fastlæggelsen af politikprioriteringer på nationalt plan bør imidlertid overvåges af Kommissionen med henblik på at sikre sammenhæng med de strategiske mål, der er fastlagt for det europæiske år, og i sidste ende med de fælles mål, der er fastlagt for den åbne koordinationsmetode.
(24)
Der kræves en effektiv koordinering af alle parter på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan for at sikre et vellykket europæisk år. Lokale og regionale parter har en særlig rolle at spille med henblik på at varetage de fattiges og de socialt udstødtes interesser.
(25)
Det europæiske år bør være åbent for deltagelse af lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejde (EØS), i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen herom, de kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, Vestbalkanlandene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i deres respektive aftaler, og de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, i overensstemmelse med bestemmelserne i strategidokumentet fra maj 2004 og handlingsplanerne for hvert enkelt land.
(26)
Det europæiske år kan bidrage til en bedre koordinering af eksisterende EU-programmer og -initiativer til bekæmpelse af fattigdom og udstødelse på fællesskabsplan, herunder den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration.
(27)
Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet i forhold til andre fællesskabsforanstaltninger, navnlig Progress-programmet, strukturfondene og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), foranstaltningerne til bekæmpelse af forskelsbehandling og fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder og grundlæggende rettigheder samt foranstaltningerne på områderne uddannelse, kultur og interkulturel dialog, unge, medborgerskab, indvandring og asyl samt forskning.
(28)
Det europæiske år bør baseres på bedste praksis, der bygger på erfaringerne fra de tidligere europæiske år, herunder det europæiske år for lige muligheder for alle (2007) og det europæiske år for interkulturel dialog (2008).
(29)
Denne afgørelse fastlægger for hele programmets varighed den finansielle ramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (6).
(30)
De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7).
(31)
Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, bl.a. på grund af behovet for multilaterale partnerskaber og for tværnational informationsudveksling og udbredelse af god praksis i hele Fællesskabet, og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Det europæiske år
Med henblik på at støtte Fællesskabets indsats for at bekæmpe social udstødelse udnævnes 2010 til »det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse« (i det følgende benævnt »det europæiske år«).
Artikel 2
Mål og vejledende principper
1. Målene og de vejledende principper for det europæiske år er:
a)
Anerkendelse af rettigheder - Anerkendelse af fattiges og socialt udstødtes grundlæggende ret til at leve værdigt og deltage fuldt ud i samfundslivet. Det europæiske år vil gøre borgerne mere bevidste omkring den situation, som fattige, navnlig grupper eller personer i sårbare situationer, befinder sig i, og det vil bidrage til at fremme deres effektive adgang til sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder samt til tilstrækkelige ressourcer og tjenesteydelser af høj kvalitet. Det europæiske år vil også bidrage til bekæmpelse af stereotyper og stigmatisering.
b)
Fælles ansvar og deltagelse - Forbedring af offentlighedens engagement i politikker og foranstaltninger for social integration ved at understrege både det kollektive og det individuelle ansvar i forbindelse med bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og vigtigheden af at befordre og støtte frivillige aktiviteter. Det europæiske år vil fremme inddragelsen af alle offentlige og private aktører, bl.a. gennem proaktive partnerskaber. Det vil fremme bevidstgørelse og engagement og gøre det muligt for alle borgere og navnlig personer, der har direkte eller indirekte kendskab til fattigdom, at medvirke hertil.
c)
Samhørighed - Fremme af et samfund præget af større samhørighed ved at gøre borgerne mere bevidste om fordelene for alle ved et samfund, hvor der ikke findes fattigdom, hvor man går ind for retfærdig fordeling, og hvor ingen er udstødt. Det europæiske år vil befordre et samfund, der opretholder og udvikler livskvalitet, herunder færdigheder og beskæftigelse af høj kvalitet, social trivsel, blandt andet børns trivsel, og lige muligheder for alle. Det vil endvidere sikre bæredygtig udvikling og solidaritet mellem og inden for generationerne samt politikkohærens med EU’s foranstaltninger i hele verden.
d)
Engagement og handling - Bekræftelse af EU’s og medlemsstaternes stærke politiske engagement i en markant indsats for at udrydde fattigdom og social udstødelse og fremme af dette engagement og foranstaltninger på alle forvaltningsniveauer. Det europæiske år vil med udgangspunkt i landvindingerne og potentialet i forbindelse med den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration styrke det politiske engagement ved at koncentrere den politiske opmærksomhed og mobilisere alle de berørte parter i forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og yderligere styrke medlemsstaternes og EU’s indsats på dette område.
2. Ved gennemførelsen af disse mål tager Fællesskabet og medlemsstaterne hensyn til de prioriterede aktiviteter i del IV i bilaget til denne afgørelse.
Artikel 3
Foranstaltningernes indhold
1. Foranstaltningerne på fællesskabsplan og på nationalt plan til opfyldelse af målene i artikel 2 kan navnlig omfatte:
a)
møder og arrangementer
b)
oplysnings-, pr- og uddannelseskampagner
c)
undersøgelser og rapporter på fællesskabsplan eller nationalt plan, eventuelt baseret på indsamling af kønsopdelte data.
2. Bilaget indeholder yderligere oplysninger om de i stk. 1 nævnte foranstaltninger.
3. Alle foranstaltninger, der er rettet mod en bredere offentlighed, skal være let tilgængelige for alle, herunder fattige og handicappede.
Artikel 4
Ligestilling
I forbindelse med det europæiske år tages der hensyn til de forskellige risici og dimensioner af fattigdom og social udstødelse, der opleves af mænd og kvinder. I Fællesskabet og medlemsstaterne skal der tages hensyn til ligestillingsprincippet ved gennemførelsen af det europæiske år.
Artikel 5
Samarbejde og gennemførelse på fællesskabsplan
1. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 7, stk. 2.
2. Kommissionen sikrer, at de fællesskabsforanstaltninger, der er omfattet af denne afgørelse, iværksættes i overensstemmelse med bilaget.
3. Kommissionen træffer navnlig de nødvendige forholdsregler for at sikre, at de fællesskabsforanstaltninger og -initiativer, der er nævnt i artikel 10, er sammenhængende og komplementære, så de bidrager til opfyldelsen af de mål, der er fastsat i artikel 2.
4. Kommissionen udveksler regelmæssigt synspunkter med de berørte parter, herunder med dem, der arbejder med eller lever i fattigdom, navnlig på fællesskabsplan, om udformningen, gennemførelsen, opfølgningen og evalueringen af det europæiske år. Kommissionen stiller alle relevante oplysninger til rådighed for offentligheden.
5. Kommissionen inddrager Udvalget for Social Beskyttelse ved udarbejdelsen og gennemførelsen af det europæiske år og underretter eller inddrager eventuelt andre relevante udvalg.
6. Kommissionen skal eventuelt samarbejde med andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer.
Artikel 6
Samarbejde og gennemførelse på nationalt plan
1. Medlemsstaterne udpeger et »nationalt gennemførelsesorgan«, der tilrettelægger deres deltagelse i det europæiske år og sørger for koordinering på nationalt plan. Det nationale gennemførelsesorgan er ansvarligt for fastlæggelsen af det nationale program og prioriteringerne for det europæiske år samt for at udvælge foranstaltninger, der skal foreslås med henblik på fællesskabsstøtte. Den nationale strategi og prioriteringerne for det europæiske år fastlægges i overensstemmelse med målene i artikel 2.
2. Proceduren for tildeling af fællesskabsmidler til foranstaltninger på nationalt plan er fastlagt i bilagets del II.
3. I forbindelse med udførelsen af sine opgaver, især ved udarbejdelsen af det nationale program, og når det er relevant i forbindelse med det europæiske år, rådfører det nationale gennemførelsesorgan sig nøje og arbejder tæt sammen med en bred vifte af relevante berørte parter, herunder civilsamfundsorganisationer og organisationer, der forsvarer eller repræsenterer fattiges og socialt udstødtes interesser, arbejdsmarkedets parter samt regionale og lokale myndigheder.
Artikel 7
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg, i det følgende benævnt »udvalget«.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
3. Hver medlemsstats repræsentant i udvalget udpeges om muligt af det nationale gennemførelsesorgan, der er nævnt i artikel 6, stk. 1.
Artikel 8
Finansielle bestemmelser
1. Foranstaltninger på fællesskabsplan, jf. bilagets del I, kan støttes med op til 80 % eller give anledning til indkøbskontrakter, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.
2. Foranstaltninger på nationalt, regionalt eller lokalt plan kan samfinansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget med op til 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger til foranstaltninger i henhold til proceduren i bilagets del II.
Artikel 9
Ansøgnings- og udvælgelsesprocedure
1. Kommissionen træffer afgørelse om finansiering af foranstaltninger i medfør af artikel 8, stk. 1, efter rådgivningsproceduren i artikel 7, stk. 2.
2. De nationale gennemførelsesorganer indsender anmodninger om økonomisk støtte til foranstaltninger i medfør af artikel 8, stk. 2, til Kommissionen efter proceduren i bilagets del II.
Artikel 10
Sammenhæng og komplementaritet
1. Kommissionen sikrer samarbejde med deltagerlandene for, at der er sammenhæng mellem de i denne afgørelse omhandlede foranstaltninger og andre foranstaltninger og initiativer, der gennemføres på fællesskabsplan og nationalt, regionalt og lokalt plan.
2. De sikrer endvidere, at det europæiske år fuldt ud kompletterer de eksisterende initiativer og ressourcer på fællesskabsplan og nationalt og regionalt plan, som kan bidrage til opfyldelse af målene med det europæiske år.
Artikel 11
Deltagerlande
Følgende lande kan deltage i det europæiske år:
a)
medlemsstaterne
b)
kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, jf. de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i hhv. rammeaftalen og associeringsrådenes afgørelser
c)
Vestbalkanlandene, jf. de ordninger, der indgås med disse lande inden for rammeaftalerne om de generelle principper for deres deltagelse i fællesskabsprogrammer
d)
EFTA-lande, der er part i EØS-aftalen, jf. denne aftales bestemmelser
e)
de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik (European Neighbourhood Policy - ENP), i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i strategidokumentet fra maj 2004 og i handlingsplanerne for hvert enkelt land. Enhver finansiel støtte fra Fællesskabet til foranstaltninger i ENP-partnerlandene dækkes inden for rammerne af instrumentet for den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de prioriteringer og procedurer, der er fastsat for det overordnede samarbejde med disse lande.
Artikel 12
Budget
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i denne afgørelse, fastsættes for perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2010 til 17 000 000 EUR, hvoraf 6 500 000 EUR afsættes til perioden frem til den 31. december 2009.
2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag for 2007-2013.
Artikel 13
Internationalt samarbejde
I forbindelse med det europæiske år kan Kommissionen samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig Europarådet, Den Internationale Arbejdsorganisation og De Forenede Nationer.
Artikel 14
Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser
Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse, at Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (8) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (9) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (10).
Artikel 15
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen forelægger senest den 31. december 2011 en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de foranstaltninger, der er omhandlet i denne afgørelse.
2. Denne rapport indeholder ligeledes oplysninger om, hvorvidt der er taget hensyn til kønsdimensionen i aktiviteter i forbindelse med det europæiske år, og hvordan det europæiske år er kommet de sårbare grupper eller personer til gode.
Artikel 16
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Strasbourg, den 22. oktober 2008.
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1098/2008/ES
ze dne 22. října 2008
o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, zejména na čl. 137 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení je jedním z hlavních závazků Evropské unie a jejích členských států.
(2)
Amsterdamská smlouva zavedla v roce 1997 nová ustanovení o boji proti sociálnímu vyloučení, která doplnila stávající oblasti činnosti zahrnuté v ustanoveních Smlouvy o ES o sociální politice - zejména články 136 a 137 - a vytvořila nový právní rámec a základ pro nové politické závazky v této oblasti.
(3)
Evropská rada na svém zasedání v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000 konstatovala, že rozsah chudoby a sociálního vyloučení je nepřijatelný. Budování Evropské unie založené na větším zapojení bylo tedy považováno za zásadní prvek při naplňování desetiletého strategického cíle Unie, který zahrnuje hospodářský růst, vytváření většího počtu kvalitnějších pracovních míst a větší sociální soudržnost.
(4)
Na svém zasedání v Lisabonu vyzvala Evropská rada členské státy a Komisi k tomu, aby přijaly opatření jak „rozhodným způsobem ovlivnit odstranění chudoby“ do roku 2010. Na zasedání Rady v Lisabonu tedy bylo odsouhlaseno přijetí otevřené metody koordinace v této oblasti.
(5)
Otevřená metoda koordinace pro sociální ochranu a sociální začlenění je od samého počátku významným nástrojem podpory tohoto politického závazku a posiluje možnosti Evropské unie podporovat úsilí členských států o dosažení vyšší míry sociální soudržnosti v Evropě.
(6)
Otevřená metoda koordinace pomáhá zlepšovat úroveň vzájemného učení a podařilo se jí zvýšit informovanost o mnohorozměrném charakteru vyloučení a chudoby. Otevřená metoda koordinace tedy vytváří podmínky pro dosahování většího dopadu v praxi a pro zviditelnění oddanosti Evropské unie sociálním hodnotám v očích jejích občanů.
(7)
Navzdory těmto úspěchům trpí dosud významná část populace bídou či omezeným a nerovným přístupem ke službám nebo je vyloučena ze společnosti. Společná zpráva o sociální ochraně a sociálním začlenění v roce 2008 zdůrazňuje skutečnost, že 78 milionů osob v Evropské unii je ohroženo chudobou, přičemž 19 milionů z nich jsou děti. Mezi ženami a muži je rozdíl přibližně dvou procentních bodů.
(8)
Navíc majetkové nerovnosti a vážná chudoba vyvolávají v rámci celé Unie rostoucí obavy.
(9)
V zájmu sociální a hospodářské soudržnosti je zapotřebí, aby byla podpora poskytována znevýhodněným regionům, oblastem, které trpí trvalým strukturálním znevýhodněním, nejvzdálenějším regionům, některým ostrovům a ostrovním členským státům a oblastem, které byly postiženy nedávnou deindustrializací či změnou průmyslové orientace.
(10)
Sociální vyloučení narušuje blahobyt občanů a oslabuje jejich schopnost vyjádřit svůj názor ve společnosti a zapojit se do ní. Tento aspekt by měl být proto v rámci evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (dále jen „evropský rok“) patřičně zdůrazňován.
(11)
Evropský parlament přijal dne 15. listopadu 2007 usnesení o vyhodnocení sociální reality, v němž zdůraznil, že posílení sociální soudržnosti a odstranění chudoby a sociálního vyloučení se musí stát pro Evropskou unii politickou prioritou.
(12)
Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení má probíhat jak v rámci Evropské unie, tak externě v souladu s rozvojovými cíli tisíciletí OSN, k nimž se Evropská unie a členské státy přihlásily.
(13)
Problém chudoby a sociálního vyloučení má široký, složitý a mnohorozměrný charakter. Týká se mnoha faktorů, jako jsou příjmy a životní úroveň, potřeba příležitostí v oblasti vzdělávání a důstojného zaměstnání, systémy účinné sociální ochrany, bydlení, přístup ke kvalitním zdravotním a jiným službám a také aktivní občanství. Proto by se měly zapojit zúčastněné strany ze všech relevantních oblastí politik.
(14)
Předcházení chudobě a boj proti ní proto vyžadují uplatňování mnohorozměrné politiky na celostátní, regionální i místní úrovni, jež zajistí udržení rovnováhy mezi hospodářskou a sociální politikou, a cílené strategie pro skupiny či osoby v obzvláště zranitelném postavení. Evropský rok může podpořit uplatňování těchto mnohorozměrných politik a další tvorby příslušných ukazatelů.
(15)
Sociální agenda na období 2005-2010, která doplňuje a podporuje Lisabonskou strategii, hraje klíčovou roli při prosazování sociálního rozměru hospodářského růstu a aktivní účasti občanů ve společnosti a také na trhu práce. Jednou z priorit sociální agendy je podpora rovných příležitostí pro všechny jakožto prostředku společenské a mezigenerační solidarity a prostředku k vytvoření společnosti bez chudoby, která bude více otevřena sociálnímu začlenění.
(16)
Ve svých vnitrostátních akčních programech pro sociální začlenění některé členské státy zdůrazňují vysoké riziko chudoby nebo vyloučení, kterému čelí určité skupiny, například děti, osoby, které předčasně ukončily vzdělání, rodiče samoživitelé, početné rodiny, rodiny s jedním příjmem, mladí lidé, zvláště mladé ženy, starší osoby, migranti a etnické menšiny, osoby s postižením a osoby, které o ně pečují, bezdomovci, nezaměstnaní, především dlouhodobě nezaměstnaní, vězni, ženy a děti, které jsou oběťmi násilí, a osoby silně drogově závislé. Vnitrostátní politiky a podpůrná opatření zaměřené na nejohroženější skupiny by mohly hrát významnou úlohu v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení.
(17)
Důstojné zaměstnání může u jednotlivců výrazně snížit riziko chudoby. Zaměstnání však není samo o sobě vždy dostačující podmínkou, aby se lidé z chudoby vymanili, a míra rizika chudoby je stále poměrně vysoká i pro osoby zaměstnané. Chudoba pracujících souvisí s nízkými platy, rozdíly v platech mezi ženami a muži, nedostatečnou kvalifikací, omezenými možnostmi odborného vzdělávání, potřebou sladit pracovní a rodinný život, s nejistým zaměstnáním a pracovními podmínkami, ale rovněž s obtížnými podmínkami v domácnostech. Základními předpoklady toho, aby se jednotlivci vymanili z chudoby, je tedy kvalitní zaměstnání a sociální a ekonomická podpora.
(18)
Významnou překážkou začlenění do společnosti je rovněž nedostatek základních dovedností a kvalifikace přizpůsobených měnícím se potřebám trhu práce. Existuje vzrůstající nebezpečí vzniku nových zlomových linií ve společnosti mezi osobami, které mají přístup k celoživotnímu učení, které zvyšuje schopnost jejich profesního zařazení a schopnost přizpůsobit se a usnadňuje jejich osobní rozvoj a aktivní občanství, a osobami, které i nadále zůstávají vyloučeny a trpí nejrůznějšími formami diskriminace. Pro osoby bez odpovídajících schopností je obtížnější proniknout na pracovní trh a najít kvalitní pracovní místo, tyto osoby pravděpodobněji stráví delší dobu bez práce a pokud práci najdou, bude se pravděpodobněji jednat o málo placená zaměstnání.
(19)
Stále významnějším předpokladem začlenění do společnosti se stává dostupnost informačních a komunikačních technologií a schopnost je využívat. Prohlášení ministrů schválené dne 11. června 2006 v Rize požaduje informační společnost pro všechny.
(20)
Klíčem k zajištění úspěšného dopadu opatření Společenství v oblasti boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení je široká podpora veřejnosti a politická podpora. K dosažení cílů evropského roku také přispívá účinné provádění právních předpisů EU v oblasti rovných příležitostí a nediskriminace. Evropský rok by tak měl být impulsem pro zvyšování informovanosti, impulsem uvádějícím do chodu hybnou sílu a povzbuzujícím výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, místními a regionálními orgány a mezinárodními organizacemi, které se účastní boje proti chudobě. Měl by pomoci soustředit politickou pozornost a mobilizovat všechny zúčastněné strany k prosazování a posilování otevřené metody koordinace pro sociální ochranu a sociální začlenění, jakož i k prosazování dalších opatření a iniciativ v této oblasti na úrovni Společenství i na vnitrostátní úrovni, ve spolupráci s lidmi postiženými chudobou a jejich zástupci.
(21)
Evropský rok by měl posílit aktivní politiky začleňovaní jako prostředky pro předcházení chudobě a sociálnímu vyloučení a měl by napomoci při prosazování osvědčených postupů v této oblasti v rámci otevřené metody koordinace.
(22)
Různý stupeň pokroku dosažený na vnitrostátní úrovni, rozličný sociálně-ekonomický a kulturní kontext a specifika jednotlivých států vyžadují, aby byla převážná část činností uvedeného roku decentralizována na vnitrostátní úroveň, a to prostřednictvím systému nepřímého centralizovaného řízení v souladu s postupy stanovenými v čl. 54 odst. 2 písm. c) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) a v nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5).
(23)
Komise by však měla sledovat definici priorit politiky na vnitrostátní úrovni s cílem zajistit soulad s dohodnutými strategickými cíli evropského roku a konečně i se společnými cíli stanovenými pro otevřenou metodu koordinace.
(24)
Účinná koordinace všech partnerů působících na úrovni Společenství, na celostátní, regionální a místní úrovni je základním předpokladem pro zajištění efektivity evropského roku. Místní a regionální partneři by se měli ujmout prosazování zájmů osob žijících v chudobě a sociálním vyloučení.
(25)
Účast na evropském roku by měla být otevřena všem členským státům a státům Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, v souladu s ustanoveními této Dohody, kandidátským zemím využívajícím předvstupní strategie, zemím západního Balkánu v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dohodách a zemím, na něž se vztahuje evropská politika sousedství (EPS), v souladu s ustanoveními strategického dokumentu z května 2004 a akčními plány daných zemí.
(26)
Evropský rok může přispět ke zlepšení koordinace mezi stávajícími programy a iniciativami v oblasti boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení na úrovni Společenství, včetně otevřené metody koordinace pro sociální ochranu a sociální začlenění.
(27)
Měla by být zajištěna soudržnost a vzájemné doplňování s ostatními akcemi Společenství, zejména s programem PROGRESS, strukturálními fondy a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), akcemi zaměřenými na boj proti diskriminaci a akcemi na podporu rovnosti pohlaví a základních práv, akcemi v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, kulturního a mezikulturního dialogu, mládeže, občanství, podpory v oblasti přistěhovalectví a azylu a výzkumu.
(28)
Evropský rok by měl pokračovat v osvědčených postupech vycházejících z předchozích evropských roků, včetně Evropského roku rovných příležitostí pro všechny (2007) a Evropského roku mezikulturního dialogu (2008).
(29)
Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které bude pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6).
(30)
Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7).
(31)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být z důvodu nutnosti mnohostranných partnerství či nadnárodní výměny informací a šíření správných postupů po celém Společenství uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu činnosti lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,
ROZHODLY TAKTO:
Článek 1
Evropský rok
S cílem podpořit akce Společenství v boji proti sociálnímu vyloučení se rok 2010 vyhlašuje „Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení“ (dále jen „evropský rok“).
Článek 2
Cíle a hlavní zásady
1. Cíle a hlavní zásady evropského roku jsou:
a)
uznání práv - uznání základního práva osob žijících v chudobě a čelících sociálnímu vyloučení na důstojný život a plnou účast na životě společnosti. Evropský rok zvýší informovanost veřejnosti o situaci osob žijících v chudobě, zejména o situaci skupin ve zranitelném postavení, a napomůže při podpoře jejich efektivního přístupu k sociálním, hospodářským a kulturním právům a rovněž k dostatečným zdrojům a kvalitním službám. Evropský rok rovněž podpoří boj proti stereotypům a stigmatizaci;
b)
sdílená odpovědnost a účast - přebírání odpovědnosti za politiky a činnosti v oblasti sociálního začleňování veřejností a zdůrazňování kolektivní odpovědnosti i odpovědnosti každého jednotlivce za boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, jakož i významu propagace a podpory aktivit dobrovolníků. Evropský rok podpoří zapojení veřejných i soukromých subjektů, mimo jiné formou proaktivních partnerství. Evropský rok podpoří informovanost a zapojení a vytvoří příležitosti pro účast všech občanů, zejména osob, které mají přímé či nepřímé zkušenosti s chudobou;
c)
soudržnost - podpora soudržnější společnosti zvyšováním veřejného povědomí o všeobecných výhodách společnosti, v níž byla vymýcena chudoba, v níž je prosazováno spravedlivé rozdělování a kde není nikdo odsouván na okraj. Evropský rok podpoří společnost, která udržuje a rozvíjí kvalitu života, včetně kvality dovedností a zaměstnání, společenský blahobyt, včetně blahobytu dětí, a rovné příležitosti pro všechny. Dále rovněž zajistí udržitelný rozvoj a solidaritu mezi generacemi i v rámci generací a soudržnost politik s opatřeními Evropské unie po celém světě;
d)
závazek a konkrétní opatření - opakování významného politického závazku Evropské unie a členských států zásadním způsobem pokročit v oblasti vymýcení chudoby a sociálního vyloučení a podpora tohoto závazku a činností na všech úrovních veřejné správy. Evropský rok staví na úspěších a potenciálu otevřené metody koordinace pro sociální ochranu a sociální začlenění a posílí politické odhodlání předcházet chudobě a sociálnímu vyčleňování a bojovat proti nim a být dalším podnětem pro akce členských států a Evropské unie v této oblasti, a to tím, že soustředí politickou pozornost a zmobilizuje všechny dotčené strany.
2. Při provádění těchto cílů Společenství i členské státy vezmou v úvahu priority uvedené v části IV přílohy.
Článek 3
Obsah akcí
1. Akce na úrovni Společenství a vnitrostátní úrovni zaměřené na splnění cílů stanovených v článku 2 mohou zahrnovat zejména tyto činnosti:
a)
setkání a společenské události;
b)
informační, propagační a vzdělávací kampaně;
c)
průzkumy a studie na úrovni Společenství nebo v jednotlivých členských státech, případně založené na sběru údajů členěných podle pohlaví.
2. Podrobné informace o akcích uvedených v odstavci 1 jsou obsaženy v příloze.
3. Všechny akce určené široké veřejnosti jsou všem snadno dostupné, včetně osob žijících v chudobě a osob s postižením.
Článek 4
Uplatňování hlediska rovnosti pohlaví
Evropský rok zohledňuje rozdíl v rizicích a míře chudoby a sociálního vyloučení u žen a mužů. Společenství a členské státy při provádění evropského roku zohledňují uplatňování hlediska rovnosti pohlaví.
Článek 5
Spolupráce a provádění na úrovni Společenství
1. Opatření nezbytná k provádění tohoto rozhodnutí se přijímají poradním postupem podle čl. 7 odst. 2.
2. Komise zajistí, aby akce Společenství, jichž se toto rozhodnutí týká, byly prováděny v souladu s přílohou.
3. Komise zejména učiní nezbytná opatření pro zajištění soudržnosti a vzájemného doplňování akcí a iniciativ Společenství uvedených v článku 10 se záměrem splnit cíle stanovené v článku 2.
4. Komise povede pravidelnou výměnu názorů, zejména na evropské úrovni, se zúčastněnými stranami včetně těch, které pracují s lidmi žijícími v chudobě, ohledně koncepce, provádění, navazujících činností a hodnocení evropského roku. Komise rovněž zpřístupní všechny příslušné informace veřejnosti.
5. Komise úzce zapojí Výbor pro sociální ochranu při přípravě a provádění evropského roku, případně informuje či zapojí i další relevantní výbory.
6. Komise bude případně spolupracovat i s dalšími orgány, institucemi a subjekty EU.
Článek 6
Spolupráce a provádění na vnitrostátní úrovni
1. Každý členský stát ustaví „vnitrostátní prováděcí orgán“, který bude organizovat jeho účast na evropském roce a zajistí koordinaci na vnitrostátní úrovni. Uvedený vnitrostátní prováděcí orgán nese odpovědnost za vymezení vnitrostátního programu a priorit pro evropský rok a za výběr jednotlivých akcí navrhovaných pro financování ze strany Společenství. Vnitrostátní strategie a priority pro evropský rok se stanoví v souladu s cíli uvedenými v článku 2.
2. Postup pro přidělování dotací Společenství na akce na vnitrostátní úrovni je stanoven v části II přílohy.
3. Při plnění svých úkolů, zejména při navrhování vnitrostátního programu a v případě potřeby během provádění evropského roku, vede uvedený vnitrostátní prováděcí orgán podrobné konzultace se širokou škálou zúčastněných stran včetně organizací občanské společnosti a organizací bránících nebo zastupujících zájmy osob vystavených chudobě a sociálnímu vyloučení, sociálních partnerů a regionálních a místních samospráv, a spolupracuje s nimi.
Článek 7
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor“).
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.
3. Zástupci jednotlivých členských států ve výboru jsou pokud možno jmenováni z vnitrostátních prováděcích orgánů uvedených v čl. 6 odst. 1.
Článek 8
Finanční ustanovení
1. Akce týkající se celého Společenství, které jsou vymezeny v části I přílohy, mohou být subvencovány do výše 80 % nebo mohou být pokryty smlouvami o veřejných zakázkách financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
2. Akce na celostátní, regionální nebo místní úrovni mohou být spolufinancovány ze souhrnného rozpočtu Evropské unie maximálně do výše 50 % celkových způsobilých nákladů akcí postupem uvedeným v části II přílohy.
Článek 9
Postup podávání žádostí a výběru
1. Rozhodnutí o financování akcí uvedených čl. 8 odst. 1 přijímá Komise poradním postupem podle čl. 7 odst. 2.
2. Žádosti o finanční pomoc pro akce uvedené v čl. 8 odst. 2 podávají Komisi vnitrostátní prováděcí orgány v souladu s postupem uvedeným v části II přílohy.
Článek 10
Soudržnost a vzájemné doplňování
1. Komise společně se zúčastněnými zeměmi zajistí soudržnost opatření stanovených v tomto rozhodnutí s ostatními akcemi a iniciativami na úrovni Společenství a na celostátní, regionální a místní úrovni.
2. Společně dále zajistí vzájemné plné doplňování evropského roku se stávajícími iniciativami a zdroji na úrovni Společenství a na celostátní a regionální úrovni, pokud mohou tyto iniciativy a zdroje přispět k dosažení cílů evropského roku.
Článek 11
Zúčastněné země
Uvedeného evropského roku se mohou zúčastnit
a)
členské státy;
b)
kandidátské země využívající předvstupní strategii v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami účasti těchto zemí v programech Společenství, stanovených pro jednotlivé země rámcovou dohodou a rozhodnutími rad přidružení;
c)
země západního Balkánu v souladu s opatřeními, která budou u těchto zemí stanovena v rámcových dohodách týkajících se obecných zásad jejich účasti v programech Společenství;
d)
státy ESVO, které jsou stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, v souladu s ustanovením této dohody;
e)
partnerské země EPS v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí na programech Společenství stanovenými ve strategickém dokumentu z května 2004 a v akčních plánech příslušných zemí. Veškerá finanční podpora Společenství na související akce partnerských zemí EPS je poskytována z prostředků nástroje EPS v souladu s prioritami a postupy stanovenými v rámci obecné spolupráce s těmito zeměmi.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční krytí pro provádění akcí uvedených v tomto rozhodnutí na období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2010 činí 17 000 000 EUR, z toho 6 500 000 EUR je určeno na období do 31. prosince 2009.
2. Dostupné roční prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce na období 2007-2013.
Článek 13
Mezinárodní spolupráce
Komise může pro účely evropského roku spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Radou Evropy, Mezinárodní organizací práce a Organizací spojených národů.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů Společenství
Komise zajistí, že při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí jsou finanční zájmy Společenství chráněny uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a dalším nedovoleným činnostem, a to pomocí účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek, a v případě zjištění nesrovnalostí pomocí účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (8) a nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (9) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (10).
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Do 31. prosince 2011 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení akcí stanovených v tomto rozhodnutí.
2. Tato zpráva bude také obsahovat informace o tom, jakým způsobem byla rovnost mezi muži a ženami začleněna do činností evropského roku a jaký byl přínos evropského roku pro skupiny či jednotlivce nacházející se ve zranitelném postavení.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 22. října 2008.