RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 452/2007
af 23. april 2007
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte den 30. oktober 2006 ved forordning (EF) nr. 1620/2006 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine (de pågældende lande). Forordningen trådte i kraft den 1. november 2006.
(2)
Som bekendt omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(3)
Efter indførelsen af en midlertidig antidumpingtold på importen af strygebrætter fra de pågældende lande modtog alle parter en fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, som forordningen om midlertidig told var baseret på (»den foreløbige fremlæggelse«). Alle parter fik en frist til at fremsætte skriftlige og mundtlige bemærkninger til disse oplysninger.
(4)
Nogle interesserede parter fremsatte kommentarer skriftligt. De parter, som anmodede om at blive hørt mundtligt, fik også mulighed for det. Kommissionen fortsatte bestræbelserne på at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på endeligt at fastslå de faktiske omstændigheder.
(5)
Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige told (»den endelige fremlæggelse«). De interesserede parter fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og hvor det var relevant, er konklusionerne blevet ændret i overensstemmelse hermed.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(6)
Som bekendt, og som beskrevet i betragtning 12 i forordningen om midlertidig told, er den vare, der er omfattet af denne procedure, strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine (»den pågældende vare«).
(7)
En part hævdede, at strygebrætter med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion bør udelukkes fra foranstaltningernes anvendelsesområde, eftersom sådanne modeller sælges til en minimumspris i detailleddet på 200 EUR, mens gennemsnitsprisen for et strygebræt er 35 EUR. Det hævdedes også, at de nævnte modeller ofte sælges til forbrugerne som en pakke, der omfatter et dampstrygejern; i så fald er gennemsnitsprisen i detailleddet ca. 500 EUR. For så vidt angår priselementet, skal det bemærkes, at priser, og navnlig detailpriser, ikke i sig selv er en faktor, der skal tages hensyn til, når det vurderes, om to eller flere varetyper (modeller) bør anses for at være en og samme vare i forbindelse med en antidumpingprocedure. Det er de grundlæggende fysiske kendetegn og anvendelsesformål, der tages hensyn til i den forbindelse, og derfor anses sådanne typer for at svare til dem uden suge- og/eller varmefunktion. For så vidt angår salg af strygebrætter sammen med strygejern eller dampstrygejern, viste undersøgelsen, at en sådan salgsmetode til tider anvendes i forbindelse med alle typer strygebrætter, og de forskellige priser på de forskellige kombinationer kan under ingen omstændigheder berettige til at udelukke visse typer strygebrætter fra de varer, der er omfattet af denne procedure.
(8)
Den samme part hævdede også, at de væsentlige dele af strygebrætterne ikke bør omfattes af foranstaltningerne, eftersom der efter sigende ikke er efterspørgsel efter disse dele i Fællesskabet, og der tilsyneladende ikke findes producenter af disse dele i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Ukraine. Denne påstand, som ikke i sig selv er afgørende for definitionen af en vare, blev under alle omstændigheder ikke bekræftet af undersøgelsen. Det blev faktisk konstateret, at der findes et vist marked for de væsentlige dele af strygebrætter, og at mindst to kendte kinesiske producenter af strygebrætter eksporterede væsentlige dele til Fællesskabet.
(9)
I betragtning af ovenstående konkluderes det, at alle typer strygebrætter og de væsentlige dele deraf, jf. betragtning 6 ovenfor, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, har de samme grundlæggende anvendelsesformål og konkurrerer med hinanden på Fællesskabets marked. Hermed bekræftes således betragtning 12 og 13 i forordningen om midlertidig told.
2. Den samme vare
(10)
I mangel af bemærkninger bekræftes hermed betragtning 14 i forordningen om midlertidig told.
(11)
I betragtning af ovenstående konkluderes det endeligt, at den pågældende vare og strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og de væsentlige dele heraf, som produceres og sælges i referencelandet Tyrkiet, samt dem, der produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen på Fællesskabets marked, er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(12)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, hævdede en kinesisk samarbejdende eksporterende producent, at virksomheden burde have været indrømmet markedsøkonomisk behandling. Virksomheden forklarede på ny, at den regnskabspraksis, jf. betragtning 25 i forordningen om midlertidig told, som førte til, at fem kinesiske eksporterende producenter ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling (tre udelukkende af den grund), ikke var tilstrækkelig væsentlig til at anfægte troværdigheden af regnskabet, som faktisk var fuldstændigt, og ikke har konsekvenser for fastsættelsen af dumpingmargenen.
(13)
I den forbindelse skal det bemærkes, at den stedlige kontrol tydeligt viste, at virksomhedens regnskabspraksis er i strid med de internationale regnskabsstandarder (»IAS«), dvs. IAS nr. 1, og ikke kunne betragtes som uvæsentlig. Der blev ikke fremlagt nye data, som kunne ændre resultaterne i betragtning 25 i forordningen om midlertidig told.
(14)
I mangel af andre relevante og begrundede bemærkninger bekræftes hermed betragtning 15-28 i forordningen om midlertidig told.
2. Individuel behandling
(15)
I mangel af bemærkninger bekræftes hermed betragtning 29-34 om individuel behandling i forordningen om midlertidig told.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(16)
I mangel af bemærkninger til valget af Tyrkiet som referenceland bekræftes hermed betragtning 35-40 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(17)
Den normale værdi for den ene kinesiske og den eneste ukrainske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev som bekendt fastsat på grundlag af de oplysninger, som disse virksomheder indgav om hjemmemarkedssalg og produktionsomkostninger. Disse oplysninger blev efterprøvet ved kontrolbesøg på de pågældende virksomheder.
(18)
Endvidere havde den kinesiske og den ukrainske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, som bekendt ikke et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg, og den normale værdi blev derfor fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, dvs. beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne plus et rimeligt beløb til dækning af salgs-, general- og administrationsomkostninger (»SG & A-omkostninger«) samt en passende fortjeneste.
3.2.1. Kina
(19)
Med hensyn til betragtning 44 i forordningen om midlertidig told foretog Kommissionen en nærmere undersøgelse af produktionsomkostningerne, navnlig indkøbspriserne for visse råvarer af stål, som blev oplyst af den kinesiske producent, der oprindelig blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. I den forbindelse blev påstande og yderligere dokumentation fra visse parter efter den foreløbige fremlæggelse også undersøgt og efterprøvet. Det kunne bekræftes, at der ikke var afvigelser mellem de indkøbspriser for stål, som den pågældende virksomhed havde oplyst, og de tilsvarende priser på verdensmarkedet. De produktionsomkostninger, som virksomheden havde oplyst, accepteres derfor endeligt.
(20)
I mangel af andre bemærkninger til den normale værdi for den kinesiske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, bekræftes hermed de resultater, der er omhandlet i betragtning 43-46 i forordningen om midlertidig told.
3.2.2. Ukraine
(21)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, anmodede de ukrainske myndigheder Kommissionen om at foretage en ny beregning af den normale værdi for den eneste ukrainske eksportør på grundlag af salget på det ukrainske marked. Som bekendt blev det for den eneste ukrainske eksporterende producent fastslået, at det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende vare ikke fandt sted i repræsentative mængder i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, og derfor skulle den normale værdi beregnes som nævnt i betragtning 18 ovenfor og forklaret i betragtning 47 i forordningen om midlertidig told.
(22)
I mangel af andre bemærkninger til den normale værdi for den eneste ukrainske eksporterende producent bekræftes hermed de resultater, der er omhandlet i betragtning 47-49 i forordningen om midlertidig told.
3.3. Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(23)
En importør hævdede, at oplysningerne fra blot én producent i referencelandet Tyrkiet, ikke er tilstrækkelige til at fastsætte den normale værdi, og at der ikke bør indføres antidumpingtold på et så utilstrækkeligt grundlag. I den forbindelse skal det bemærkes, at grundforordningen, og navnlig artikel 2, stk. 7, ikke udelukker indførelse af foranstaltninger i tilfælde af begrænset eller manglende samarbejde fra producenter i referencelande. Det skal dog tilføjes, at for at sikre så præcist et resultat som muligt har Kommissionen sammenholdt oplysningerne fra den eneste samarbejdende producent i referencelandet med oplysningerne fra en anden tyrkisk producent, fra en amerikansk producent, som ikke samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, men som indvilgede i at give visse oplysninger om priser, omkostninger og salgsvolumen, og fra EF-erhvervsgrenen. Sammenholdelsen bekræftede, at det er korrekt og rimeligt at beregne den normale værdi på grundlag af oplysningerne fra den samarbejdende tyrkiske producent. Påstanden afvises derfor. I mangel af andre bemærkninger i denne forbindelse bekræftes betragtning 50-52 i forordningen om midlertidig told.
4. Eksportpris
4.1. Kina
(24)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, hævdede en eksporterende producent fra Kina, jf. betragtning 57 i forordningen om midlertidig told, at virksomhedens eksport via ikke-forretningsmæssigt forbundne virksomheder ikke burde udelukkes fra beregningen af eksportprisen. Men virksomheden fremlagde ikke yderligere verificerbar dokumentation for sine påstande; virksomheden undlod navnlig at fremlægge dokumentation for, hvem salget gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i sidste ende var beregnet til. Påstanden blev derfor afvist.
(25)
En anden eksporterende producent fra Kina hævdede, at der skulle have været taget højde for virksomhedens salg til Fællesskabet gennem dens forretningsmæssigt forbundne handelsselskab i Hongkong. Virksomheden fremsatte på ny sin oprindelige påstand om, at der netop burde tages højde for dette salg i forbindelse med eksportprisernes beregning, men var ikke i stand til at fremlægge nye verificerbare oplysninger eller forklaringer. Den kunne ikke godtgøre, at de oplyste eksportpriser til uafhængige kunder i Fællesskabet rent faktisk var blevet betalt. Endvidere stemte Hongkong-forhandlerens indkøb ikke overens med det reviderede regnskab. Påstanden blev derfor afvist.
(26)
Den samme part hævdede, at Kommissionen burde have anvendt sine egne vekselkurser til at beregne eksportpriser. I den forbindelse skal det bemærkes, at virksomheden indberettede alle sine transaktioner i de enkelte måneder ved brug af vekselkursen for den første arbejdsdag i måneden. Påstanden afvises, da den månedlige gennemsnitskurs, som Kommissionen brugte til sine beregninger, er et bedre udtryk for de faktiske omstændigheder, eftersom man undgår virkningerne af at anvende en fast kurs for en enkelt dag ved omregning af transaktioner, som fandt sted i løbet af en hel måned.
(27)
EF-erhvervsgrenen hævdede, at de eksportpriser, som de samarbejdende eksporterende producenter oplyste, og navnlig den virksomhed, der er nævnt i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told, ikke var korrekte. Men den dokumentation, der blev fremlagt i den forbindelse, var enten urelevant eller ikke-verificerbar, eller også fremgik det ikke, at der var uoverensstemmelser. Påstandene anses derfor for at være ubegrundede.
(28)
I mangel af andre bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 53-58 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Ukraine
(29)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, hævdede de ukrainske myndigheder og den eneste ukrainske eksporterende producent, at der ikke burde have været fratrukket et beløb for den forretningsmæssigt forbundne virksomheds SG & A-omkostninger og fortjeneste ved beregningen af eksportprisen, for grundforordningens artikel 2, stk. 9, finder ikke anvendelse i dette tilfælde. Det blev anført, at grundforordningens artikel 2, stk. 9, kun finder anvendelse på forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet, da teksten klart skelner mellem »import og videresalg«. Den eneste ukrainske eksporterende producent anførte, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed fungerer som eksportafdeling, og begge berørte parter hævdede, at eksportprisen burde fastsættes på grundlag af forordningens artikel 2, stk. 8. Endvidere anførte de, at, hvis den forretningsmæssigt forbundne virksomhed ikke kunne betragtes som den eksporterende producents eksportafdeling, burde den betragtes som salgsagent.
(30)
I den forbindelse skal det bemærkes, at ved salg af den pågældende vare til Fællesskabet sendte den eneste ukrainske eksporterende producent den pågældende vare direkte til Fællesskabet, fakturerede den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Schweiz for hver sending og modtog den tilsvarende betaling. Derfor udførte den eksporterende producent alle de opgaver, der påhviler en eksportør. Den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Schweiz forhandlede om salgskontrakter og fakturerede den første uafhængige køber i Fællesskabet. Den forretningsmæssigt forbundne virksomhed udførte også alle opgaver i forbindelse med importen af de varer, der blev bragt i fri omsætning i Fællesskabet, dvs. forestod fortoldning af varerne ved import til Fællesskabet og afholdt alle omkostninger ved transport af varerne til den uafhængige køber i Fællesskabet og eventuel oplagring i Fællesskabet. Selvom denne forretningsmæssigt forbundne virksomhed formelt set er oprettet uden for Fællesskabet, har den i denne forbindelse et EU-momsnummer og driver bl.a. forretning gennem sine salgskontorer og adskillige lagerfaciliteter i Fællesskabet. Den burde derfor betragtes som en virksomhed, der udfører en forretningsmæssigt forbunden importørs opgaver, jf. betragtning 59 i forordningen om midlertidig told, og ikke en eksportørs eller en salgsagents opgaver. Derfor bør påstanden afvises og de foreløbige resultater bekræftes.
(31)
I mangel af andre bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 59 i forordningen om midlertidig told.
5. Sammenligning
(32)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, hævdede en kinesisk eksporterende producent, at der blev set bort fra visse vigtige prisdifferencer (f.eks. strygebrættets faktiske vægt) ved sammenligning af den normale værdi og eksportprisen på forskellige varetyper. I den forbindelse skal det bemærkes, at de forskellige varetyper blev samlet i grupper, dels for at afspejle de vigtigste fysiske kendetegn og faktorer, som påvirker omkostningerne/priserne, dels for at muliggøre en tilstrækkelig repræsentativ sammenligning mellem de eksporterede typer og de typer, som den samarbejdende tyrkiske producent sælger på hjemmemarkedet. Følgende vigtige kendetegn blev taget i betragtning i forbindelse med sammenligningen: brættets type, størrelse, udformning og materiale, benenes materiale, eventuel strygejernsholder og dennes type, eventuelt tilbehør som f.eks. ærmebræt, hylde til strygetøj, stik. Vægten og andre kriterier, som den pågældende eksporterende producent nævner, afspejles indirekte i visse kriterier, som anvendes i forbindelse med sammenligningen (vægten afspejles eksempelvis i størrelsen af strygebrættets bræt og det materiale, det er fremstillet af). Derfor kunne påstanden ikke accepteres.
(33)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, anmodede flere parter om yderligere oplysninger vedrørende justeringerne af den normale værdi, som blev anvendt for de eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. I den forbindelse skal det bemærkes, at de specifikke fremlæggelsesdokumenter til de enkelte samarbejdende parter indeholdt en udtømmende liste over de forskellige justeringer, der var indrømmet, og at der som altid blev foretaget justeringer, hvis det viste sig at være berettiget. Den normale værdi, som var baseret på referencelandet, blev justeret nedad for at fjerne virkningerne af a) forskellene mellem de fysiske kendetegn beskrevet i betragtning 62 i forordningen om midlertidig told, b) forskellene i handelstrin, også beskrevet i betragtning 62 i forordningen om midlertidig told, og c) forskellene i omkostningerne til kreditter i forbindelse med det pågældende hjemmemarkedssalg. Der blev ikke konstateret andre forskelle, og derfor blev der ikke foretaget andre justeringer.
(34)
Den eneste ukrainske eksporterende producent hævdede, at Kommissionen havde foretaget visse uberettigede fradrag for visse aspekter ved transport- og kreditomkostninger, da den fastsatte justeringerne af eksportprisen med henblik på sammenligning. Kommissionen gav producenten medhold heri og ændrede de relevante justeringer tilsvarende.
(35)
I mangel af andre bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 60-62 i forordningen om midlertidig told.
6. Dumpingmargener
6.1. Kina
(36)
I lyset af ovenstående fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, til følgende:
-
:
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
:
34,9 %
-
:
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
:
36,5 %
-
:
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
:
0 %
-
:
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
:
18,1 %
-
:
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
:
26,5 %
-
:
Alle andre virksomheder
:
38,1 %.
6.2. Ukraine
(37)
De reviderede endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
-
:
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir
:
9,9 %
-
:
Alle andre virksomheder
:
9,9 %.
D. SKADE
1. EF-produktion
(38)
I mangel af bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 72 og 73 i forordningen om midlertidig told.
2. Definition af EF-erhvervsgren
(39)
I mangel af bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 74-76 i forordningen om midlertidig told.
3. EF-forbrug
(40)
I mangel af bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 77 og 78 i forordningen om midlertidig told.
4. Import fra de pågældende lande
(41)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, fremsatte en af de parter, der er nævnt i betragtning 83 i forordningen om midlertidig told, på ny sit krav om, at virkningerne af dumpingimport fra Ukraine ikke analyseres sammen med virkningerne af dumpingimport fra Kina, fordi der efter sigende er grundlæggende forskel på prisniveauet og udviklingen i importvolumen. Der blev dog ikke fremlagt yderligere dokumentation til underbygning af kravet. Hvad angår priserne, bemærkes det, at den absolutte forskel i prisniveauet mellem de to lande som bekendt ikke har afgørende betydning for den kumulative vurdering, for den kan være udtryk for en række faktorer, herunder et forskelligt varesortiment ved import fra hvert land; pristendensen gik dog i samme retning (jf. betragtning 84 i forordningen om midlertidig told). Hvad angår volumen, var importen fra hvert land af væsentligt omfang i undersøgelsesperioden, og tendensen var stigende i den betragtede periode. Det forhold, at den ukrainske producent først startede sin produktion i 2003, er irrelevant for konstatering af skade i undersøgelsesperioden. Derfor bør kravet på ny afvises og den kumulative vurdering af dumpingimportens virkninger, som omhandlet i betragtning 79-86 i forordningen om midlertidig told, bekræftes.
(42)
En importør hævdede, at de kinesiske samarbejdende eksporterende producenters importpriser, som fastsat af Kommissionen i forbindelse med beregningen af underbud (jf. betragtning 92 i forordningen om midlertidig told), ikke afspejler visse uundgåelige ekstraomkostninger i forbindelse med import fra Kina, f.eks. omkostningerne til palletering og oplagring, forsendelse og transport fra et midlertidigt lager til importørens lager. Hvad angår omkostninger til palletering, har undersøgelsen bekræftet, at sådanne omkostninger faktisk afholdes i Fællesskabet, for strygebrætterne transporteres normalt løst i containere fra Kina. Påstanden blev således anset for at være berettiget, og de kinesiske samarbejdende eksporterende producenters importpriser blev ændret tilsvarende. Hvad angår alle de andre ekstraomkostninger, som er nævnt ovenfor, kan påstanden ikke accepteres, for sådanne omkostninger er i højere grad specifikke for den berørte importør og afholdes ikke nødvendigvis af andre importører. Endvidere er det også muligt, at EF-producenter har sådanne omkostninger. Som det fremgår af følgende, blev de foreløbige underbudsmargener for dumpingimport fra Kina ændret tilsvarende:
Land
Prisunderbund
Kina
29,2 %-44,2 %
(43)
Der blev ikke modtaget bemærkninger om det konstaterede underbud på 6,6% for Ukraine, der hermed bekræftes. I mangel af andre bemærkninger i forbindelse med dumpingimporten fra de pågældende lande bekræftes hermed betragtning 87-92 i forordningen om midlertidig told.
5. EF-erhvervsgrenens situation
(44)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, fremførte de klagende, at fortjenstmargenen i undersøgelsesperioden ikke burde afspejle de ekstraordinære, midlertidige nedskæringer i ledelsens lønninger hos visse EF-producenter i undersøgelsesperioden (jf. betragtning 100 i forordningen om midlertidig told). For at være konsekvent og afspejle den økonomiske situation inden for EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode blev påstanden accepteret; der forelå efterprøvet dokumentation herfor. Som det fremgår af følgende, blev tallene og de foreløbige konklusioner med hensyn til EF-erhvervsgrenens rentabilitet ændret tilsvarende:
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Fortjenstmargen før skat
6,8 %
6,4 %
0,7 %
2,1 %
Indeks: 2002 = 100
100
94
10
31
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser
(45)
EF-erhvervsgrenens rentabilitet blev derfor forværret i den betragtede periode. Fortjenstmargenen i undersøgelsesperioden var 69 % lavere end i 2002.
(46)
EF-erhvervsgrenens investeringsafkast og likviditet blev derfor ændret for at afspejle ovennævnte korrektioner af lønninger og fortjeneste i undersøgelsesperioden. De reviderede tal i tabellen nedenfor viser en mere negativ udvikling i disse to skadesindikatorer i undersøgelsesperioden end den, der er beskrevet i betragtning 102 og 103 i forordningen om midlertidig told:
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Investeringsafkast
61,98 %
68,19 %
4,77 %
13,72 %
Indeks: 2002 = 100
100
110
8
22
Likviditet (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
2 565 562
Indeks: 2002 = 100
100
121
36
74
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser
(47)
I mangel af andre bemærkninger til EF-erhvervsgrenens situation bekræftes hermed betragtning 94-107 i forordningen om midlertidig told, som ændret i betragtning 44-46 ovenfor.
6. Konklusion om skade
(48)
Ovennævnte ændrede faktorer, dvs. prisunderbud, rentabilitet, investeringsafkast og likviditet inden for EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden, har ikke haft konsekvenser for konklusionerne om alle skadesfaktorerne i forordningen om midlertidig told og bekræfter, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. I mangel af andre bemærkninger i denne forbindelse bekræftes derfor hermed betragtning 108-110 i forordningen om midlertidig told.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(49)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, anførte visse parter, jf. betragtning 134 i forordningen om midlertidig told, blot på ny, at den skade, EF-erhvervsgrenen havde lidt, var selvforskyldt. Men der blev ikke fremlagt ny dokumentation eller nye argumenter til underbygning heraf, og deres påstand blev derfor afvist.
(50)
I lyset af ovenstående og i mangel af nye bemærkninger til årsagssammenhængen bekræftes hermed betragtning 111-141 i forordningen om midlertidig told.
F. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Generelle bemærkninger og EF-erhvervsgrenens interesser
(51)
I mangel af bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 142-146 i forordningen om midlertidig told.
2. Forbrugernes interesser
(52)
Efter den foreløbige fremlæggelse gjorde en importør indsigelse over for visse vurderinger, som er omtalt i betragtning 148 i forordningen om midlertidig told. Der blev navnlig sat spørgsmålstegn ved den formodning, at i) byrden ved antidumpingforanstaltninger fordeles ligeligt mellem importører, detailhandlere og forbrugere, og at ii) den samlede forhøjelse fra import- til detailpris er ca. 500 %. Det hævdedes, at hele byrden vil falde på forbrugerne, for importørens margen er allerede lav, og detailhandlerne vil sandsynligvis ikke reducere deres margen, selvom den er betydelig. Hvad angår forhøjelsen, blev det anført, at strygebrætter, som importeres til 6,53 EUR/enhed, der er den gennemsnitlige dumpingimportpris, Fællesskabets grænse, sandsynligvis vil blive solgt til under 35 EUR, som omtrent svarer til gennemsnitsprisen for et strygebræt i Fællesskabet, og derfor er den analyse, som er baseret på gennemsnitsprisen og gennemsnitsimportprisen, vildledende og viser urealistiske margener. Det kunne også konstateres, at momselementet ikke indgik i beregningen. Ifølge den pågældende importør ville den samlede forhøjelse snarere ligge på højst 300 %.
(53)
Hvad angår virkningen for forbrugerne, blev der som bekendt ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, hverken før eller efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. Hvad angår importørens bemærkninger, jf. betragtning 52 ovenfor, skal der gøres opmærksom på følgende: For det første indrømmede den pågældende importør, at i betragtning af strygebrætters brugstid ville antidumpingforanstaltninger i værste fald få en ubetydelig virkning for forbrugerne. Hvis hele byrden faldt på forbrugerne, ville de i realiteten skulle betale ca. 1,5 EUR mere i gennemsnit for et forbrugsgode med en brugstid på mindst fem år (skøn baseret på markedsandele og priser i 2005 og de endelige toldsatser). For det andet er det i betragtning af den store konkurrence på dette marked højst usandsynligt, at aktører involveret i import og afsætning af den pågældende vare ville påtage sig at betale noget af den indførte antidumpingtold. Den situation, hvor byrden fordeles ligeligt, forekommer derfor at være mere realistisk. Ingen af de andre parter, som er involveret i denne procedure, gjorde indsigelse mod denne vurdering. Derfor kan konklusionen i betragtning 149 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
(54)
Hvad angår aktørernes forhøjelser, var der som bekendt ingen detailhandlere, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og derfor foreligger der ikke detaljeret og verificerbar dokumentation om detailpriserne og margenerne på dette trin. Derfor skulle vurderingen nødvendigvis baseres på en sammenligning af prisen for dumpingimport i spørgeskemabesvarelserne og den gennemsnitspris, som blev skønsmæssigt fastsat på grundlag af informationer fra importører og EF-erhvervsgrenen. I henhold til disse informationer refererer gennemsnitsprisen til alle sådanne salg i Fællesskabet, inklusive moms. Den samlede forhøjelse for importører, detailhandlere og alle andre aktører, som er involveret i distribution af dumpingimport til forbrugerne, svarer således til ca. 450 %. Endelig bekræftes det, at de individuelle forhøjelser som bekendt kan afvige meget fra aktør til aktør, men de er som regel betydelige, navnlig på detailniveau.
(55)
En kinesisk eksporterende producent anførte, at forbrugerne i Fællesskabet ikke burde udelukkes fra de kinesiske varer af høj kvalitet, som sælges til den mest rimelige pris. I den forbindelse henvises der til betragtning 53 ovenfor og betragtning 59 nedenfor, og det konkluderes, at markedet i Fællesskabet ikke vil blive udelukket fra sådanne varer.
(56)
I mangel af andre bemærkninger i denne forbindelse bekræftes hermed betragtning 147-150 i forordningen om midlertidig told.
3. Distributørers/detailhandleres interesser
(57)
I mangel af bemærkninger hertil, henvises der til betragtning 52-54 ovenfor, og betragtning 151 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
4. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importørers interesser
(58)
Efter den foreløbige fremlæggelse fremsatte to importører, jf. betragtning 152 i forordningen om midlertidig told, bemærkninger om deres interesser. Der blev ikke modtaget andre bemærkninger i denne forbindelse.
(59)
En af importørerne var uenig i vurderingen af fordelingen af antidumpingforanstaltningernes byrde og forhøjelsernes omfang på forskellige stadier i afsætningsforløbet (jf. betragtning 52-54 ovenfor). Virksomheden anførte, at den ikke vil kunne finansiere yderligere omkostninger og derfor vil blive nødsaget til at overføre dem i fuldt omfang til detailhandlerne. Virksomheden kan således komme til at opleve et fald i afsætningen af den pågældende vare i Fællesskabet og vil måske også blive nødt til at afskedige ansatte. Men i betragtning af den pågældende vares beskedne bidrag til virksomhedens samlede omsætning (under 5 %), virksomhedens størrelse og position på Fællesskabets marked og eksportmarkederne og dens forskellige forsyningskilder til den pågældende vare vil eventuelle negative virkninger for virksomhedens aktiviteter uden tvivl blive af begrænset omfang.
(60)
Den importør, der er nævnt i betragtning 154 i forordningen om midlertidig told, anførte på ny, at foranstaltningerne kan få betydelig virkning for virksomhedens aktiviteter, selvom det samlede salg af strygebrætter kun udgør 10 % af den samlede omsætning. Virksomheden hævdede, at tab af markedsandele for strygebrætter ville føre til et endnu større tab af markedsandele for de betræk, som virksomheden producerer. Den forklarede, at der er en tæt sammenhæng mellem strygebrætter og betræk, også selvom de ikke sælges sammen, eftersom de fleste detailhandlere foretrækker at købe varerne fra den samme leverandør. Tab af markedsandele for de importerede strygebrætter med betræk produceret af denne importør ville derfor føre til en tilsvarende nedgang i salget af virksomhedens udskiftningsbetræk. I den henseende kan det accepteres, at foranstaltningerne kan få en betydelig virkning på en del af importørens afsætning i Fællesskabet. Men virkningen på importørens samlede omsætning vil fortsat være begrænset, da strygebrætter og udskiftningsbetræk tilsammen udgør ca. 30 % af den samlede omsætning. Endvidere vil virkningen til dels afhænge af importørens eksportresultater, for virksomheden genudfører en betydelig mængde af den pågældende vare, og dette salg burde ikke normalt blive påvirket af foranstaltningerne.
(61)
Derfor drages der med henvisning til betragtning 152-156 i forordningen om midlertidig told og betragtning 52-54 ovenfor følgende endelige konklusioner med hensyn til antidumpingforanstaltningernes virkning på situationen for ikke-forretningsmæssigt forbundne importører af strygebrætter i Fællesskabet: i) importørerne kommer sandsynligvis til at bære en noget større del af byrden end detailhandlerne, ii) visse importørers situation bliver muligvis påvirket i større omfang, men iii) for gennemsnittet vil foranstaltningernes negative virkninger hverken blive afgørende for deres aktiviteter eller urimelige sammenlignet med de forventede fordele for EF-erhvervsgrenen.
5. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(62)
Ovenstående supplerende analyse af interesserne blandt forbrugere og ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet har ikke ændret de foreløbige konklusioner i den henseende. Selv hvis byrden i visse tilfælde kunne overføres til forbrugerne i fuldt omfang, ville eventuelle negative finansielle virkninger for dem under alle omstændigheder blive ubetydelige. Det blev endvidere bekræftet, at eventuelle negative virkninger for visse importører ikke ville blive af afgørende betydning for deres aktiviteter. Derfor anses konklusionerne om Fællesskabets interesser i betragtning 157-162 i forordningen om midlertidig told således for at være uændrede. I mangel af andre bemærkninger bekræftes de således endeligt.
G. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(63)
De klagende hævdede, at den foreløbige skadestærskel ikke var tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. Det hævdedes navnlig, at a) den fortjenstmargen før skat, der blev anvendt ved beregningen, er lavere end den margen, som med rimelighed kunne opnås under normale konkurrencevilkår, og at b) produktionsomkostningerne, som beregnet af Kommissionen med henblik på fastsættelse af skadestærsklen, ikke afspejler de faktiske omkostninger ved produktionen af de forskellige varetyper. Med hensyn til den fortjenstmargen, der med rimelighed kunne forventes i en situation uden skadevoldende dumping, er margenen på 7 % som bekendt beregnet på grundlag af EF-erhvervsgrenens rentabilitet, før dumpingimporten fandt sted, jf. betragtning 44 ovenfor. En sådan margen anses således for at være rimelig, og EF-erhvervsgrenen fremlagde ikke dokumentation med henblik på at afvise det. Påstanden blev derfor afvist. Hvad angår produktionsomkostningerne, skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen ikke fremlagde præcise og verificerbare oplysninger om de faktiske produktionsomkostninger for de enkelte varetyper i undersøgelsesperioden. Derfor kan produktionsomkostningerne for de enkelte varetyper kun baseres på de enkelte EF-producenters faktiske priser justeret med den samlede faktiske fortjeneste i undersøgelsesperioden for den samme vare. Eftersom EF-erhvervsgrenens fortjenstmargen blev ændret, jf. betragtning 44 ovenfor, blev skadestærsklen ændret tilsvarende.
(64)
De kinesiske samarbejdende eksporterende producenters importpriser blev som bekendt ændret, jf. betragtning 42 ovenfor. Derfor blev skadestærsklen for disse eksportører også ændret tilsvarende.
(65)
I mangel af andre bemærkninger til skadestærsklen bekræftes hermed betragtning 164-166 i forordningen om midlertidig told.
2. Foranstaltningernes form og niveau
(66)
I betragtning af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener, for skadestærsklen for alle de berørte eksporterende producenter viste sig at være højere end dumpingmargenen.
(67)
På grundlag af ovenstående er de endelige toldsatser for Kina og Ukraine som følger:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold
Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Alle andre virksomheder
38,1 %
Ukraine
Alle virksomheder
9,9 %
(68)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at man påtænkte at anbefale indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger, fremsatte den eneste eksporterende producent i Ukraine og fire kinesiske eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling (den ene af dem blev ikke engang indrømmet individuel behandling) forslag om pristilsagn, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 1. Men det kan konstateres, at den pågældende vare er kendetegnet ved en lang række varetyper, som ofte skifter afhængigt af kundernes ordrer og med væsentlig indbyrdes prisforskel. Endvidere sælger de eksporterende producenter andre varer sammen med den pågældende vare til de samme kunder, hvorved der opstår en væsentlig risiko for krydskompensation med priser. På grund af varens karakter og den komplicerede markedsføring er det næsten umuligt at fastsætte en minimumsimportpris for de enkelte varetyper, som giver mening, og som kan overvåges korrekt af Kommissionen uden alvorlig risiko for omgåelse. På grundlag af ovenstående blev det konkluderet, at sådanne tilsagn er uigennemførlige, og derfor kan de ikke accepteres. Virksomhederne blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Men deres bemærkninger har ikke ændret ovenstående konklusion.
(69)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle virksomheder i denne forordning er blevet fastsat på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder under undersøgelsen. Disse toldsatser (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) finder udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(70)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over de virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
3. Opkrævning af den midlertidige told
(71)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som blev indført ved forordningen om midlertidig told, dvs. forordning (EF) nr. 1620/2006, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, der er indført ved nærværende forordning. I det tilfælde den endelige told er lavere end den midlertidige, beregnes tolden på ny, og de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine, normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00 (Taric-kode 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 og 8516900051).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Producent
Told (%)
Taric-tillægskode
Folkerepublikken Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5
A786
Alle andre virksomheder
38,1
A999
Ukraine
Alle virksomheder
9,9
-
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som blev indført ved forordning nr. 1620/2006 om import af strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine, normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00 (Taric-kode 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 og 8516900051), opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 23. april 2007.
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 452/2007
ze dne 23. dubna 2007
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 30. října 2006 uložila Komise nařízením (ES) č. 1620/2006 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“) do Společenství. Uvedené nařízení vstoupilo v platnost dne 1. listopadu 2006.
(2)
Připomíná se, že šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro analýzu újmy se týkalo období od 1. ledna 2002 do konce OŠ (dále jen „posuzované období“).
2. Další postup
(3)
Po uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken z dotčených zemí obdržely všechny zúčastněné strany informace o podstatných skutečnostech a úvahách, na nichž bylo založeno prozatímní nařízení (dále jen „poskytnutí předběžných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které mohly podávat k těmto informacím písemná nebo ústní vyjádření.
(4)
Některé zúčastněné strany podaly písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly také příležitost k ústnímu slyšení. Komise si opatřila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění.
(5)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Zúčastněným stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, ve které mohly předložit v návaznosti na tyto informace svá vyjádření. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy a podle potřeby byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(6)
Připomíná se, že jak je stanoveno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobkem dotčeným tímto řízením jsou žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“).
(7)
Jedna strana tvrdila, že žehlicí prkna s vyvíječem páry a/nebo s vyhřívanou deskou a/nebo s odsávanou deskou by měla být vyřazena z působnosti opatření, protože se tyto modely prodávají za minimální maloobchodní cenu 200 EUR, zatímco průměrná maloobchodní cena žehlicího prkna je 35 EUR. Tvrdilo se také, že výše uvedené modely se zákazníkům často prodávají jako souprava zahrnující napařovací žehličku, a v takovém případě činí průměrná maloobchodní cena asi 500 EUR. Co se týče cenové složky, poznamenává se, že ceny samy o sobě a zejména maloobchodní ceny nejsou činitelem, který má být zvažován při posuzování, zda dva nebo více typů (modelů) výrobku by měly či neměly být považovány pro účely antidumpingového řízení za jediný výrobek. Pro tento účel jsou posuzovány základní fyzické vlastnosti a použití, a proto jsou takové typy pokládány za obdobné typům bez vyvíječe páry a/nebo vyhřívané desky. Co se týče maloobchodních prodejů žehlicích prken spolu s žehličkami nebo napařovacími žehličkami, šetření stanovilo, že takový způsob maloobchodního prodeje se občas používá u všech různých typů žehlicích prken a že různé ceny jednotlivých kombinací v žádném případě nemohou odůvodnit vyřazení nějakého typu žehlicího prkna ze škály výrobků, které jsou předmětem tohoto řízení.
(8)
Stejná strana také tvrdila, že základní součásti žehlicích prken by neměly být zahrnuty do působnosti opatření, protože pro tyto součásti není ve Společenství údajně trh a v Čínské lidové republice (ČLR) a na Ukrajině nejsou zřejmě žádní výrobci těchto součástí. Tento argument, který jako takový není rozhodující pro vymezení výrobku, nebyl šetřením v žádném případě potvrzen. Ve skutečnosti bylo zjištěno, že určitý trh pro základní součásti žehlicích prken existuje a že jsou známi nejméně dva čínští výrobci žehlicích prken, kteří vyváželi jejich základní součásti do Společenství.
(9)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že všechny typy žehlicích prken a jejich základních součástí, uvedených výše v 6. bodě odůvodnění, sdílí stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, mají stejné základní konečné použití a konkurují si navzájem na trhu Společenství. Na základě toho se potvrzuje 12. a 13. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(10)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(11)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo ke konečnému závěru, že v souladu s čl. 1 odst. 4 základního nařízení jsou dotčený výrobek a žehlicí prkna též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, vyráběná a prodávaná ve srovnatelné zemi Turecku, stejně jako ta, která jsou vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, obdobnými výrobky.
C. DUMPING
1. Status tržního hospodářství (STH)
(12)
Po uložení prozatímních opatření jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce uvedl, že mu měl být přiznán STH. Společnost zdůraznila, že účetní postupy stanovené v 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které vedly k zamítnutí STH u pěti čínských vyvážejících výrobců (u tří z nich došlo k zamítnutí pouze z tohoto důvodu), nejsou tak závažné, aby ovlivnily spolehlivost účtů, které byly v podstatě úplné a nemají dopad na stanovení dumpingového rozpětí.
(13)
V této souvislosti se uvádí, že při inspekci na místě bylo ohledně výše uvedených účetních postupů používaných danou společností zjištěno, že jsou jednoznačně v rozporu s mezinárodními účetními standardy (IAS), zejména s IAS č. 1, a nelze je považovat za nezávažné. Nebyly předloženy žádné nové důkazy, které by změnily zjištění uvedené v 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další relevantní a odůvodněné připomínky, potvrzuje se 15. až 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Individuální zacházení
(15)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 29. až 34. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1. Srovnatelná země
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k volbě Turecka jako srovnatelné země, potvrzuje se 35. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, kterým byl přiznán STH
(17)
Připomíná se, že stanovení běžné hodnoty pro jednoho čínského a jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, kterým byl přiznán STH, bylo založeno na údajích poskytnutých těmito společnostmi o domácích prodejích a výrobních nákladech. Tyto údaje byly ověřeny v prostorách dotčených společností.
(18)
Připomíná se dále, že čínští a ukrajinští vyvážející výrobci, kterým byl přiznán STH, neměli dostatečně reprezentativní domácí prodeje a běžná hodnota byla stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tj. běžná hodnota byla vypočtena tak, že se k výrobním nákladům připočetla přiměřená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí.
3.2.1. Čínská lidová republika
(19)
S odvoláním na 44. bod odůvodnění prozatímního nařízení Komise dále zkoumala výrobní náklady a zejména nákupní ceny určitých surovin z oceli, uvedených čínským výrobcem, kterému byl původně přiznán STH. V tomto ohledu byla rovněž zvažována a ověřována tvrzení a dodatečné důkazy obdržené od některých stran po poskytnutí předběžných informací. U nákupních cen oceli uvedených dotčenou společností nebyly v porovnání s odpovídajícími světovými cenami potvrzeny žádné odchylky. Proto byly s konečnou platností přijaty výrobní náklady předložené touto společností.
(20)
Jelikož nebyly k běžné hodnotě pro čínského vyvážejícího výrobce, kterému byl přiznán STH, vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se zjištění uvedená v 43. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.2. Ukrajina
(21)
Po uložení prozatímních opatření požádaly ukrajinské orgány Komisi o nové vypočtení běžné hodnoty pro jediného ukrajinského vývozce na základě prodejů na ukrajinském trhu. Je třeba připomenout, že celkové domácí prodeje dotčeného výrobku jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce v průběhu období šetření nedosáhly hodnoty reprezentativního množství podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení, a proto musela být běžná hodnota stanovena jako početně zjištěná, jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění a jak je vysvětleno v 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(22)
Jelikož nebyly k běžné hodnotě pro jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se zjištění uvedená v 47. až 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3. Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(23)
Jeden dovozce tvrdil, že informace obdržené jen od jednoho výrobce v Turecku, která je srovnatelnou zemí, nepostačují pro účely stanovení běžné hodnoty a že s ohledem na tyto nedostatečné podklady nesmí být žádná antidumpingová cla uložena. V tomto ohledu se poznamenává, že základní nařízení a zejména jeho čl. 2 odst. 7 nevylučuje uložení opatření v případě spolupráce nízké úrovně nebo žádné spolupráce ze strany výrobců ve srovnatelných zemích. Dodává se však, že v zájmu zajištění co nejpřesnějších zjištění Komise nicméně porovnala informace obdržené od jediného spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi s informacemi obdrženými od jiného tureckého výrobce a od jednoho výrobce v USA, kteří při šetření sice plně nespolupracovali, avšak souhlasili s poskytnutím určitých informací o cenách, nákladech a objemech prodejů, a s informacemi z výrobního odvětví Společenství. Toto srovnání potvrdilo, že údaje od spolupracujícího tureckého výrobce představují vhodný a přiměřený základ pro stanovení běžné hodnoty. Předmětné tvrzení se proto zamítá. Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 50. až 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Vývozní cena
4.1. Čínská lidová republika
(24)
Po uložení prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce z ČLR uvedený v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení tvrdil, že jeho vývozní prodeje prostřednictvím obchodních společností, které nejsou ve spojení, by neměly být vyřazeny ze stanovení vývozní ceny. Společnost však neposkytla žádné další ověřitelné důkazy podporující jeho žádost; společnost zejména nedoložila konečná místa určení svých prodejů prostřednictvím stran, které nejsou ve spojení. Žádost se proto zamítá.
(25)
Jeden další vyvážející výrobce z ČLR tvrdil, že jeho prodeje do ES prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení usazené v Hongkongu neměly být pominuty. Společnost zopakovala svou původní žádost, aby nebyly tyto konkrétní prodeje vyřazeny z výpočtu vývozních cen, nebyla však schopna poskytnout nové a ověřitelné informace nebo vysvětlení. Nemohla doložit, že uvedené vývozní ceny pro nezávislé odběratele ve Společenství byly skutečně zaplaceny. Navíc nákupy hongkongského obchodníka nebyly v souladu s jeho auditovanými účty. Žádost se proto zamítá.
(26)
Stejná strana namítala proti tomu, že Komise používala při výpočtu vývozních cen vlastní směnné kurzy. V tomto ohledu se poznamenává, že společnost uváděla všechny své transakce za každý měsíc s použitím směnného kurzu platného první pracovní den měsíce. Tento argument se zamítá s tím, že průměrný měsíční směnný kurz, který používá při svých výpočtech Komise, odpovídá přesněji reálné situaci, protože vyvažuje účinek použití pevného kurzu jen z jednoho dne při přepočtu transakcí, které probíhaly po celý měsíc.
(27)
Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že vývozní ceny uvedené spolupracujícími vyvážejícími výrobci, a zejména společností uvedenou v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou nesprávné. Avšak podklady k tomu předložené byly buď irelevantní, nebo neověřitelné, nebo nevykazovaly žádné odchylky. Tvrzení se proto pokládají za nepodložená.
(28)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 53. až 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2. Ukrajina
(29)
Po uložení prozatímních opatření ukrajinské orgány a jediný ukrajinský vyvážející výrobce požádali, aby nebyl při stanovení vývozní ceny proveden odečet prodejních, správních a režijních nákladů a zisku v případě společnosti ve spojení, protože čl. 2 odst. 9 základního nařízení není na daný případ použitelný. Tvrdilo se, že čl. 2 odst. 9 základního nařízení se vztahuje jen na dovozce ve spojení, kteří mají sídlo ve Společenství, neboť jeho znění rozlišuje jasně mezi „dovozem a novým prodejem“. Jediný ukrajinský vyvážející výrobce uvedl, že jeho společnost ve spojení působí jako vývozní oddělení, a obě zúčastněné strany tvrdily, že vývozní cena by měla být stanovena na základě čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Tvrdily dále, že kdyby nemohla být společnost ve spojení pokládána za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce, měla by být považována za obchodního zástupce.
(30)
V odpovědi na to je třeba poznamenat, že v případě prodejů dotčeného výrobku do Společenství zasílal jediný ukrajinský vyvážející výrobce dotčený výrobek přímo do Společenství, za každou zásilku zaslal fakturu své společnosti ve spojení ve Švýcarsku a obdržel od ní příslušnou platbu. Vyvážející výrobce tedy plnil všechny funkce vývozce. Společnost ve spojení ve Švýcarsku sjednávala prodejní smlouvy a fakturovala zboží prvnímu nezávislému kupujícímu ve Společenství. Společnost ve spojení rovněž plnila všechny dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícím do volného oběhu ve Společenství, tj. provedla celní odbavení zboží do Společenství, brala na sebe veškeré náklady na dopravu zboží nezávislému kupujícímu ve Společenství a případně na jeho skladování ve Společenství. V tomto ohledu má tato společnost ve spojení, přestože je formálně usazená mimo Společenství, číslo DPH pro EU a působí mezi jiným prostřednictvím svých prodejních míst a několika skladovacích zařízení ve Společenství. Měla by proto být považována za společnost působící jako dovozce ve spojení, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a nikoli za společnost působící jako vývozce nebo obchodní zástupce. Proto by měla být žádost zamítnuta a předběžné zjištění potvrzeno.
(31)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 59. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Srovnání
(32)
Po uložení prozatímních opatření jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že při srovnávání běžné hodnoty a vývozní ceny různých typů výrobku byly pominuty určité důležité cenové rozdíly (např. skutečná hmotnost žehlicího prkna). V tomto ohledu se poznamenává, že byly seskupeny různé typy výrobku se záměrem vyjádřit na jedné straně hlavní fyzikální vlastnosti a určující činitele nákladů/ceny a umožnit na straně druhé dostatečně reprezentativní srovnání vyvážených typů s typy prodávanými spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu. Pro srovnávací účely byly zvažovány tyto hlavní vlastnosti: typ, velikost, konstrukce a materiál desky, materiál podpěr, existence a typ rampy na žehličku, existence příslušenství, jako je rukávník, odkládací polička na prádlo, zásuvka. Hmotnost a další kritéria uvedená vyvážejícím výrobcem jsou nepřímo vyjádřena prostřednictvím některých kritérií, zvažovaných při srovnání (například hmotnost je vyjádřena ve velikosti desky žehlicího prkna a jejího konstrukčního materiálu). Proto nemohlo být tvrzení přijato.
(33)
Po uložení prozatímních opatření požádalo několik stran o více informací o úpravách běžné hodnoty použitých pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán STH. V tomto ohledu se poznamenává, že zvláštní informační dokumenty poskytnuté každé spolupracující straně uváděly vyčerpávající seznam různých přiznaných úprav a že ve všech případech byly úpravy provedeny, pokud byla prokázána jejich oprávněnost. Zejména byly provedeny úpravy směrem dolů u běžné hodnoty založené na situaci ve srovnatelné zemi, a to s cílem odstranit účinky a) rozdílů ve fyzikálních vlastnostech popisovaných v 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, b) rozdílů v úrovni obchodu také popisované v 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a c) rozdílů v nákladech na úvěr poskytnutý na zvažované domácí prodeje. Žádné jiné rozdíly nebyly zjištěny, a proto také nebyly prováděny žádné jiné úpravy.
(34)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce tvrdil, že Komise při stanovení úprav vývozní ceny pro srovnávací účely provedla určité neodůvodněné odečty v souvislosti s některými složkami týkajícími se nákladů na dopravu a úvěr. Komise argument přijala a odpovídajícím způsobem úpravy revidovala.
(35)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 60. až 62. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Dumpingová rozpětí
6.1. Čínská lidová republika
(36)
Ve světle výše uvedených skutečností jsou konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před zaplacením cla, stanovena takto:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9 %
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
36,5 %
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
0 %
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1 %
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5 %
-
všechny ostatní společnosti
38,1 %.
6.2. Ukrajina
(37)
Revidovaná konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před zaplacením cla jsou stanovena takto:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir
9,9 %
-
všechny ostatní společnosti
9,9 %.
D. ÚJMA
1. Výroba ve Společenství
(38)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 72. a 73. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Vymezení výrobního odvětví Společenství
(39)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 74. až 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Spotřeba Společenství
(40)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Dovozy z dotčených zemí
(41)
Po uložení prozatímních opatření jedna ze stran uvedených v 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení zopakovala svou žádost, aby analýza vlivu dumpingových dovozů z Ukrajiny byla provedena odděleně od vlivu dumpingových dovozů z ČLR, protože jsou mezi nimi údajně zásadní rozdíly, co se týče vývoje cenové úrovně a objemu dovozů. Na podporu této žádosti však nebylo předloženo žádné další odůvodnění. V souvislosti s cenami se připomíná, že absolutní rozdíl v úrovni cen mezi danými dvěma zeměmi není v kontextu souhrnného posouzení rozhodující, protože může odrážet řadu činitelů, včetně jiné skladby výrobků v dovozech z jednotlivých zemí; nicméně cenový trend byl v obou případech podobný (viz 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení). V případě objemů platí, že objem dovozů z každé země byl v období šetření významný a v posuzovaném období se zvyšoval. Skutečnost, že ukrajinský výrobce zahájil svou výrobní činnost až v roce 2003, není pro stanovení újmy v průběhu OŠ relevantní. Proto by měla být žádost opět zamítnuta a souhrnné posouzení účinků dumpingových dovozů uvedené v 79. až 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzeno.
(42)
Jeden vývozce tvrdil, že dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců z ČLR, jak je stanovila Komise při výpočtu cenového podbízení (viz 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení), neodrážejí některé nevyhnutelné náklady, kterými je zatížen dovoz z ČLR, jako jsou náklady na paletizaci a náklady na uskladnění, expedici a přepravu z překladiště do skladu dovozce. V případě nákladů na paletizaci šetření potvrdilo, že tyto náklady jsou skutečně hrazené ve Společenství, protože žehlicí prkna jsou obvykle zasílána z ČLR jako volně ložená v kontejnerech. Argument byl proto potvrzen jako odůvodněný a dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců z ČLR byly odpovídajícím způsobem upraveny. V případě všech ostatních výše uvedených dodatečných nákladů nemohl být argument přijat, protože tyto náklady jsou dosti specifické pro dotčeného dovozce a nikoli nezbytně hrazené jinými dovozci. Navíc mohou takové náklady nést i výrobci ve Společenství. Prozatímní rozpětí cenového podbízení u dumpingových dovozů z ČLR byla proto upravena takto:
Země
Cenové podbízení
ČLR
29,2 %-44,2 %
(43)
K hodnotě cenového podbízení 6,6 %, zjištěnému pro Ukrajinu, nebyly vzneseny žádné připomínky, a proto se potvrzuje. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se dumpingových dovozů z dotčených zemí, potvrzuje se 87. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Společenství
(44)
Po uložení prozatímních opatření žadatelé tvrdili, že by jejich ziskové rozpětí v průběhu období šetření nemělo odrážet mimořádné a dočasné škrty v odměnách vedení některých výrobců ve Společenství v průběhu OŠ (viz 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení). V zájmu odpovídajícího vyjádření ekonomické situace výrobního oddělení Společenství v průběhu posuzovaného období a vzhledem k tomu, že v tomto ohledu byly k dispozici ověřené důkazy, byla žádost přijata. Údaje a předběžné závěry o ziskovosti výrobního odvětví Společenství byly proto upraveny takto:
2002
2003
2004
OŠ
Ziskové rozpětí před zdaněním
6,8 %
6,4 %
0,7 %
2,1 %
Index: 2002 = 100
100
94
10
31
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(45)
V průběhu posuzovaného období se tedy ziskovost výrobního odvětví Společenství zhoršila. V období šetření bylo ziskové rozpětí o 69 % nižší než v roce 2002.
(46)
Návratnost investic a peněžní tok výrobního odvětví Společenství byly proto upraveny, aby odrážely výše popsané úpravy odměn a zisku v období šetření. Revidované údaje v následující tabulce dokládají horší vývoj těchto dvou ukazatelů újmy v období šetření, než je uvedeno ve 102. a 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení:
2002
2003
2004
OŠ
Návratnost investic
61,98 %
68,19 %
4,77 %
13,72 %
Index: 2002 = 100
100
110
8
22
Peněžní tok (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
2 565 562
Index: 2002 = 100
100
121
36
74
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(47)
Jelikož k situaci výrobního odvětví Společenství nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se 94. až 107. bod odůvodnění prozatímního nařízení, upravený v souladu s výše uvedeným 44. a 46. bodem odůvodnění.
6. Závěr o újmě
(48)
Revize výše uvedených činitelů, tj. cenového podbízení, ziskovosti, návratnosti investic a peněžního toku výrobního odvětví Společenství v průběhu OŠ, ponechala beze změny závěry o všech činitelích újmy uvedených v prozatímním nařízení a potvrdila, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Z tohoto důvodu a protože v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, se potvrzuje 108. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(49)
Po uložení prozatímních opatření některé strany uvedené v 134. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jen zopakovaly, že újmu, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, si způsobilo samo. V tomto ohledu však nebyly předloženy žádné nové důkazy ani nové argumenty, a jejich argument byl proto zamítnut.
(50)
Ve světle výše uvedených skutečností a jelikož k příčinné souvislosti nebyly vzneseny žádné nové připomínky, potvrzuje se 111. až 141. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Obecné poznámky a zájem výrobního odvětví Společenství
(51)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 142. až 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem spotřebitelů
(52)
Po poskytnutí předběžných informací nesouhlasil jeden dovozce s některými závěry posouzení citovanými ve 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zpochybnil zejména vyslovenou domněnku, že i) případné břemeno antidumpingových opatření bude rovnoměrně rozděleno mezi dovozce, maloobchodníky a spotřebitele a ii) že celková přirážka mezi dovozní a maloobchodní cenou činí asi 500 %. Tvrdil, že břemeno bude v plném rozsahu přeneseno na spotřebitele, protože rozpětí dovozce je už nyní malé a maloobchodníci pravděpodobně své rozpětí nesníží, přestože je značné. Co se týče přirážky, tvrdil, že žehlicí prkno dovezené za 6,53 EUR, což je průměrná jednotková cena dumpingového dovozu na hranice Společenství, bude s nejvyšší pravděpodobností v maloobchodě prodáno za méně než 35 EUR, což je přibližně průměrná maloobchodní cena žehlicího prkna ve Společenství, a že je proto analýza, která je založená na průměrných maloobchodních a dovozních cenách, zavádějící a udává nerealistická rozpětí. Poznamenal rovněž, že při výpočtech nebyla zohledněna složka daně z přidané hodnoty. Podle tohoto dovozce by celková přirážka měla být spíše maximálně 300 %.
(53)
Co se týče dopadu na spotřebitele, bylo by třeba připomenout, že od organizací spotřebitelů nepřišla žádná vyjádření před vyhlášením prozatímního nařízení ani po něm. K připomínkám dovozce uvedeným výše v 52. bodě odůvodnění je třeba poznamenat toto: předně předmětný dovozce připustil, že případný dopad antidumpingových opatření na spotřebitele bude s ohledem na dobu užitnosti žehlicího prkna zanedbatelný. Ve skutečnosti platí, že i kdyby bylo celé břemeno přeneseno na spotřebitele, museli by spotřebitelé zaplatit v průměru navíc asi 1,5 EUR za trvanlivý výrobek s dobou užitnosti přinejmenším pět roků (odhad vycházející z tržních podílů a cen v roce 2005 a konečných sazeb cla). Zadruhé je vzhledem k tvrdé konkurenci velmi nepravděpodobné, že by některý z hospodářských subjektů zapojených do dovozu a prodeje dotčeného výrobku převzal uložené antidumpingové clo na sebe. Proto se scénář, podle kterého bude břemeno rozloženo rovnoměrně, jeví jako realističtější. Žádná jiná strana zapojená do tohoto řízení takový závěr posouzení nepopírala. Proto lze potvrdit závěr odvozený v 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(54)
Co se týče přirážek uplatňovaných hospodářskými subjekty, připomíná se, že při šetření nespolupracoval žádný maloobchodník, a proto nebyly k dispozici žádné podrobné a ověřitelné podklady o maloobchodních cenách a rozpětích uplatňovaných v tomto stadiu. Posouzení tak mohlo být založeno jen na srovnání ceny dumpingových dovozů známé z odpovědí na dotazník s průměrnou maloobchodní cenou odhadnutou na základě informací obdržených od dovozců a výrobního odvětví Společenství. Podle těchto informací se průměrná maloobchodní cena týká všech takových prodejů ve Společenství, včetně mezi jiným daně z přidané hodnoty. Celková takto stanovená přirážka uplatňovaná dovozci, maloobchodníky a jakýmkoli jiným hospodářským subjektem zapojeným do distribuce dumpingových dovozů spotřebitelům činí zhruba 450 %. Nakonec se připomíná a znovu potvrzuje, že přirážky uplatňované jednotlivými hospodářskými subjekty se mohou výrazně lišit, avšak v průměru jsou značné, zejména ve stadiu maloobchodu.
(55)
Jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že spotřebitelé ve Společenství by neměli být připraveni o vysoce kvalitní čínské výrobky prodávané za velice rozumnou cenu. V tomto ohledu se poukazuje na předchozí 53. bod a následující 59. bod odůvodnění a vyslovuje závěr, že trh Společenství o tyto výrobky nepřijde.
(56)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 147. až 150. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem distributorů/maloobchodníků
(57)
Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné připomínky, odkazuje se na 52. až 54. bod odůvodnění výše a potvrzuje 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Zájem dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení
(58)
Po poskytnutí předběžných informací podali dva dovozci uvedení ve 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení připomínky týkající se jejich zájmu. Žádné jiné připomínky v tomto ohledu obdrženy nebyly.
(59)
Jeden z těchto dovozců nesouhlasil s posouzením týkajícím se rozdělení břemena antidumpingových opatření a úrovně přirážek uplatňovaných v různých stadiích prodeje (viz 52. až 54. bod odůvodnění výše). Prohlásil, že nebude schopen absorbovat žádné dodatečné náklady, a bude je proto muset zcela přenést na maloobchodníky. V důsledku toho může zaznamenat pokles svých prodejů dotčeného výrobku ve Společenství a údajně může být nucen propouštět zaměstnance. Nicméně s ohledem na malý podíl dotčeného výrobku na jeho celkovém obratu (méně než 5 %), velikost této společnosti a její postavení na trhu Společenství a na vývozních trzích a na různé zdroje dodávek dotčeného výrobku by měl být případný negativní účinek na jeho podnikání rozhodně malý.
(60)
Dovozce uvedený ve 154. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zopakoval, že dopad opatření na jeho podnikání může být značný, i když jeho celkové prodeje žehlicích prken nepředstavují více než 10 % jeho celkového obratu. Tvrdil, že jakákoli ztráta trhu žehlicích prken by vedla k ještě větší ztrátě trhu potahů, které jeho společnost vyrábí. Vysvětlil, že žehlicí prkna a jejich potahy jsou úzce spojeny, i když nejsou prodávány společně, protože většina maloobchodníků kupuje přednostně tyto výrobky od stejného dodavatele. Proto by jakákoli ztráta prodejů dovážených žehlicích prken, která jsou vybavená potahem vyrobeným tímto dovozcem, vedla k odpovídající ztrátě prodejů výměnných potahů této společnosti. V tomto ohledu se přijímá tvrzení, že dopad opatření na určité prodeje tohoto dovozce ve Společenství může být významný. Avšak dopad na jeho celkový obrat zůstane omezený, protože žehlicí prkna a výměnné potahy představují dohromady asi 30 % jeho celkového obratu. Navíc bude dopad částečně záviset na vývozní výkonnosti dovozce, protože jeho zpětné vývozy dotčeného výrobku nejsou zanedbatelné a tyto prodeje by obvykle neměly být opatřeními dotčeny.
(61)
V tomto ohledu a s poukazem na 152. až 156. bod odůvodnění prozatímního nařízení a na 52. až 54. bod odůvodnění výše se odvozují tyto konečné závěry o dopadu antidumpingových opatření na situaci dovozců žehlicích prken ve Společenství, kteří nejsou ve spojení: i) dovozci by pravděpodobně nesli o něco větší břemeno než maloobchodníci, ii) situace některých dovozců by mohla být ovlivněna výraznějším způsobem, avšak iii) v průměru by negativní dopad opatření na jejich činnosti neměl být rozhodující a neúměrný ve srovnávaní s očekávanými přínosy pro výrobní odvětví Společenství.
5. Závěr k zájmu Společenství
(62)
Výše popisovaná dodatečná analýza týkající se zájmu spotřebitelů a dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, nezměnila v tomto ohledu předběžné závěry. Přestože by v některých případech mohlo být břemeno přeneseno zcela na spotřebitele, jakýkoli negativní finanční dopad na ně by přitom měl být v každém případě zanedbatelný. Dále se potvrdilo, že případný negativní dopad na některé dovozce by neměl být pro jejich podnikání rozhodující. Na základě toho se má za to, že závěry k zájmu Společenství uvedené v 157. až 162. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nemění. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzují.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(63)
Žadatelé tvrdili, že úroveň pro odstranění újmy, jak byla prozatímně stanovena, není dostačující pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. Tvrdili zejména, že: a) ziskové rozpětí před zdaněním použité pro výpočet je nižší než rozpětí, kterého by mohlo být přiměřeně dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, a b) výrobní náklady vypočítané Komisí pro účely stanovení úrovně pro odstranění újmy neodrážejí skutečné výrobní náklady různých typů výrobku. S ohledem na ziskové rozpětí, kterého by mohlo být přiměřeně dosaženo při neexistenci poškozujícího dumpingu, se připomíná, že 7 % rozpětí je založeno na ziskovosti výrobního odvětví Společenství před přílivem dumpingových dovozů (viz 44. bod odůvodnění výše). Takové rozpětí je proto považováno za přiměřené a výrobní odvětví Společenství neposkytlo žádný důkaz, který by to vyvrátil. Jeho argument se proto zamítá. Co se týče výrobních nákladů, poznamenává se, že výrobní odvětví Společenství nepředložilo žádné přesné a ověřitelné údaje o skutečných výrobních nákladech podle typu výrobku v průběhu období šetření. Proto mohou být výrobní náklady podle typu výrobku založeny jen na skutečných cenách jednotlivých výrobců ve Společenství upravených podle celkového skutečného zisku dosaženého v průběhu OŠ u obdobného výrobku. S ohledem na to, že ziskové rozpětí výrobního odvětví Společenství bylo revidováno, jak je vysvětleno výše v 44. bodě odůvodnění, byla úroveň pro odstranění újmy odpovídajícím způsobem upravena.
(64)
Připomíná se, že dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců byly upraveny podle vysvětlení v 42. bodě odůvodnění výše. Proto byla také odpovídajícím způsobem upravena pro tyto vývozce úroveň pro odstranění újmy.
(65)
Jelikož k úrovni pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se platnost 164. až 166. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Forma a úroveň opatření
(66)
Ve světle uvedených skutečností a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, protože v případě všech dotčených vyvážejících výrobců byla zjištěna vyšší úroveň pro odstranění újmy než dumpingové rozpětí.
(67)
Na základě výše uvedených skutečností se sazby konečného cla pro ČLR a Ukrajinu stanoví takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
ČLR
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5 %
Všechny ostatní společnosti
38,1 %
Ukrajina
Všechny společnosti
9,9 %
(68)
Po poskytnutí podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových opatření, navrhli jediný vyvážející výrobce z Ukrajiny a čtyři čínští vyvážející výrobci, kterým nebyl udělen STH (z nichž jednomu nebylo uděleno ani individuální zacházení), v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení cenové závazky. Nicméně se poznamenává, že dotčený výrobek je charakterizován velkým počtem typů výrobku, které se často mění podle objednávek odběratelů a jejichž ceny se navzájem výrazně liší. Vyvážející výrobci navíc prodávají spolu s dotčeným výrobkem stejným odběratelům jiné výrobky, čímž vzniká velké riziko vzájemné kompenzace cen. Povaha výrobku a složitý způsob jeho uvádění na trh prakticky znemožňují stanovit smysluplné minimální dovozní ceny jednotlivých typů výrobku, které by mohly být Komisí náležitě sledovány a nebyly by doprovázeny vážným rizikem obcházení. Na základě výše uvedených skutečností byl přijat závěr, že takové závazky nejsou praktické, a proto je nelze přijmout. Dotčené strany byly řádně informovány a byla jim poskytnuta možnost vznést připomínky. Jejich připomínky však výše uvedený závěr nezměnily.
(69)
Sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti, uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(70)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba neprodleně se obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Podle potřeby pak bude nařízení pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
3. Výběr prozatímního cla
(71)
S ohledem na velikost zjištěných dumpingových rozpětí a ve světle úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, tj. nařízením (ES) č. 1620/2006, s konečnou platností vybrány ve výši konečné částky uložené tímto nařízením. Pokud je konečné clo nižší než prozatímní, výše cla se nově vypočte a zajištěné částky, které převyšují konečnou celní sazbu, by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken, též opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 a 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
36,5
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
0
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Všechny ostatní společnosti
38,1
A999
Ukrajina
Všechny společnosti
9,9
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (ES) č. 1620/2006 z dovozů žehlicích prken, též opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 a 8516900051) se s konečnou platností vyberou. Zajištěné částky převyšující částku konečného antidumpingového cla se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 23. dubna 2007.