KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1620/2006
af 30. oktober 2006
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (herefter »grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning af proceduren
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 4. februar 2006 en meddelelse (herefter »indledningsmeddelelsen«) (2) i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til Fællesskabet af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter »Kina«) og Ukraine.
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage, der blev indgivet den 23. december 2005 af tre EF-producenter (herefter »klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 40 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af strygebrætter. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
1.2. Berørte parter og kontrolbesøg
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EF-producenter, eksporterende producenter i Kina og Ukraine, importører og detailhandlende, som den vidste var berørt af proceduren, repræsentanter for de pågældende eksportlande, producenter i USA, som oprindeligt var tænkt anvendt som referenceland, og producenter i andre potentielle referencelande. Desuden kontaktede Kommissionen alle andre operatører i Fællesskabet, der potentielt var beskæftiget med produktion og/eller distribution af den pågældende vare eller den samme vare, og hvis kontaktoplysninger blev fremsendt til Kommissionen efter procedurens indledning. Berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det store antal kinesiske eksporterende producenter, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle kinesiske eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005. Imidlertid gav kun otte kinesiske eksporterende producenter sig til kende og indgav de nødvendige oplysninger med henblik på stikprøveudtagning inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det blev derfor besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver.
(5)
For at give de kinesiske eksporterende producenter i de pågældende lande, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til myndighederne i Kina og Ukraine. Otte selskaber i Kina og et selskab i Ukraine anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det ved undersøgelsen blev fastslået, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.
(6)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt, og til alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
Der blev modtaget svar på spørgeskemaerne fra seks kinesiske eksporterende producenter, fra den eneste ukrainske eksporterende producent, fra fire EF-producenter, fra to importører, der ikke var forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter, og fra en forhandler. Desuden fremsatte en importør sine bemærkninger uden at besvare spørgeskemaet.
(8)
Der blev ligeledes modtaget visse oplysninger fra 17 EF-producenter af den samme vare (hvoraf 15 var til støtte for klagen, én indtog en neutral stilling, og én var imod) og fra tre selskaber, der kun importerede den pågældende vare.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en markedsøkonomisk behandling og for en foreløbig fastlæggelse af dumpingen, den opståede skade og de berørte fællesskabsinteresser. Der blev aflagt følgende kontrolbesøg:
a)
EF-producenter
Der blev aflagt kontrolbesøg hos fire EF-producenter. Disse producenter anmodede om fortrolig behandling af deres identitet i henhold til grundforordningens artikel 19. De gjorde gældende, at offentliggørelsen af deres identitet ville kunne medføre en risiko for væsentlig skade.
Visse klagende EF-producenter leverer nemlig til kunder i Fællesskabet, som også modtager varer fra Kina og Ukraine, og som således har direkte gavn af denne import. Disse klagere gjorde gældende, at de derfor befandt sig i en særlig følsom situation, eftersom de havde god grund til at antage, at visse af deres leverandører og kunder ville være utilfredse med deres klage eller deres støtte til en klage vedrørende en påstået skadelig dumping, og at de ville reagere på et sådant søgsmål. De gjorde således gældende, at de risikerede eventuelle modforanstaltninger fra disse leverandører og kunder, herunder en mulig afbrydelse af deres forretningsforbindelser. Anmodningen blev imødekommet, da den blev fundet tilstrækkeligt begrundet.
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan og selskabets forretningsmæssigt forbundne selskab Wire King International Ltd., Hongkong
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
c)
Eksporterende producenter i Ukraine
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, og selskabets forretningsmæssigt forbundne selskab Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug, Schweiz.
(10)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina og Ukraine, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskab med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Tyrkiet.
1.3. Undersøgelsesperiode
(11)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005 (herefter »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter »den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(12)
Den vare, der påstås indført til dumpingpriser, er strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine (herefter »den pågældende vare«), normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00.
(13)
Der findes forskellige typer strygebrætter, og deres væsentligste dele afhænger hovedsagelig af deres udformning og størrelse, materialer og tilbehør. Alle de forskellige typer har imidlertid samme grundlæggende fysiske kendetegn og anvendelsesformål. Derfor betragtes alle de eksisterende typer som én vare i forbindelse med denne undersøgelse.
2.2. Den samme vare
(14)
Den pågældende vare og strygebrætter og de væsentlige dele heraf, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og Ukraine og på hjemmemarkedet i Tyrkiet, der blev valgt som referenceland, og strygebrætter og de væsentlige dele heraf, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, fandtes at have de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Markedsøkonomisk behandling
(15)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina og Ukraine (for sidstnævnte land for alle klager, der er indgivet, eller procedurer, der er indledt, inden 30. december 2005) fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der kan bevise, at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de fremstiller og sælger samme vare på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger træffes og afholdes på markedsvilkår og uden væsentlig indgriben fra statens side.
-
Regnskaberne revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring (IAS) og anvendes til alle formål.
-
Ingen væsentlige forvridninger er videreført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Retligt sikre og stabile forhold garanteres af konkurs- og ejendomslove.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(16)
Otte kinesiske eksporterende producenter anmodede oprindeligt om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsskemaet herom for eksporterende producenter inden for de fastsatte frister. To af disse har imidlertid ikke samarbejdet yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Kun anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra de resterende seks samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter i betragtning 9 blev derfor taget til efterretning.
(17)
Den eneste ukrainske eksporterende producent anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsskemaet herom for eksporterende producenter inden for de fastsatte frister.
(18)
Den ukrainske producent gjorde imidlertid opmærksom på, at Ukraine i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 var blevet fjernet fra listen over lande uden markedsøkonomi som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). Selskabet fremførte, at beslutningen om at give Ukraine markedsøkonomisk status blev truffet på grundlag af en vurdering af situationen i de forudgående måneder. Det blev derfor gjort gældende, at det skulle indrømmes markedsøkonomisk behandling, fordi i) undersøgelsesperioden er kalenderåret 2005; ii) klagerne skulle have fremlagt dokumentation for, at de berørte ukrainske producenter ikke var underlagt markedsøkonomiske forhold, og iii) man ved ikke at give Ukraine markedsøkonomisk status ville diskriminere Ukraine i forhold til Rusland.
(19)
Det skal i denne henseende bemærkes, at det tydeligt fremgår af Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005, at den normale værdi for ukrainske eksportører og producenter kun i forbindelse med undersøgelser, der er iværksat efter 30. december 2005, vil blive fastsat i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, enten på foranledning af en anmodning om undersøgelse indgivet efter ovennævnte dato eller på Kommissionens initiativ. Da klagen, der ligger til grund for denne procedure, blev indgivet den 23. december 2005, står det klart, at bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, ikke finder anvendelse, og at det samarbejdsvillige ukrainske selskab derfor skal påvise, at det opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Det fremgår tydeligt af ordlyden af ovennævnte artikel, at det er de eksporterende producenter og ikke klagerne, der har bevisbyrden med hensyn til opfyldelsen af kriterierne med henblik på markedsøkonomisk behandling. Det skal desuden bemærkes, at indrømmelsen af markedsøkonomisk behandling til et bestemt land bygger på en overordnet vurdering af landets økonomiske situation som helhed med henblik på at fastslå, om omkostningerne og priserne generelt er tilstrækkelig pålidelige til at danne grundlag for en antidumpingundersøgelse. Det drejer sig med andre ord ikke om en vurdering af en særlig situation for hvert enkelt selskab. Endelig er argumentet om, at Ukraine bliver diskrimineret i forhold til Rusland, uberettiget, eftersom Rusland allerede i 2002 blev betragtet som et land, der var underlagt markedsøkonomiske forhold. Kommissionen afviste af disse årsager kravene fra de ukrainske eksporterende producenter og fortsatte med undersøgelsen af kriterierne for indrømmelse af markedsøkonomisk behandling.
(20)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenter indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved et besøg hos de pågældende selskaber alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling.
3.1.1. Afgørelse om markedsøkonomisk behandling af eksporterende producenter i Kina
(21)
En kinesisk eksporterende producent, Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou, fremlagde dokumentation for at opfylde alle fem kriterier som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og fik indrømmet markedsøkonomisk behandling.
(22)
Der var med hensyn til de resterende kinesiske eksporterende producenter i betragtning 9 én, der ikke opfyldte kriterium 1, 2 og 3, én, der ikke opfyldte kriterium 2 og 3, og tre, der ikke opfyldte kriterium 2.
(23)
Alle samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter og EF-erhvervsgrenen fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater. Fire selskaber var uenige i de afgørelser, der var truffet, og fremførte, at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(24)
Kriterium 1: Én kinesisk eksporterende producent undlod at påvise at have opfyldt dette kriterium. Producenten har især ikke på noget tidspunkt i forbindelse med undersøgelsen vist, at en af hans to aktionærer betalte for de aktier, som han fik af staten. Desuden fik selskabet leveret elektricitet fra staten, uden at der forelå nogen kontrakt herom. Selskabet bestred disse undersøgelsesresultater, men fremlagde ikke nogen verificerbar dokumentation til støtte for sin indsigelse. Disse bemærkninger kunne derfor ikke tages til efterretning. Det blev derfor konkluderet, at selskabet ikke havde påvist, at det opfyldte kriterium 1.
(25)
Kriterium 2: Fem selskaber undlod at påvise, at de havde ét klart sæt regnskaber, der blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder. Det fremgik faktisk af en undersøgelse af de pågældende regnskaber, at der var betydelige mangler i alle fem tilfælde. F.eks. specificerede selskaberne ikke alle de forskellige indtægter og udgifter i deres regnskaber, men anvendte et omfattende udligningssystem mellem disse indtægter og udgifter på månedsbasis. De overholdte heller ikke det regnskabsmæssige periodiseringsprincip. De samlede således transaktionerne på månedsbasis og bogførte dem opsummerende uden yderligere detaljer om de pågældende individuelle transaktioner. Eftersom revisorerne ikke har bemærket disse overtrædelser af det internationale regnskabsstandard 1, må det konstateres, at der ikke er blevet foretaget revision af regnskaberne i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder. Efter at have fået meddelt disse undersøgelsesresultater gjorde fire eksporterende producenter fortsat gældende, at de fulgte de internationale regnskabsstandarder, men de fremlagde ingen dokumentation, der viste, at undersøgelsesresultaterne var forkerte. Det blev derfor konkluderet, at selskaberne i alle tilfældene ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium 2.
(26)
Kriterium 3: To selskaber undlod også at påvise, at de opfyldte kriterium 3. Det blev for disse to selskaber konstateret på stedet, at de ikke havde opfyldt deres kontraktlige forpligtelser med hensyn til betaling af landrettigheder til staten, uden at dette imidlertid fik nogen finansielle eller andre konsekvenser for selskaberne. Det blev desuden konstateret, at et af selskaberne i undersøgelsesperioden havde lejet statsejet jord, uden at der forelå nogen formel godkendelse fra staten. Denne situation blev først bragt i orden efter undersøgelsesperioden, men kun til en pris under den normale takst. To kinesiske eksporterende producenter gjorde indsigelse over for disse undersøgelsesresultater, men de nye oplysninger, som de fremlagde til støtte herfor, var ikke verificerbare og kunne derfor ikke godtages. Det blev derfor konkluderet, at begge selskaber ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium 3.
(27)
Kun én kinesisk eksporterende producent, nemlig Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, har på grundlag af ovenstående påvist at opfylde alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og fik indrømmet markedsøkonomisk behandling, mens de øvrige fem eksporterende producenter ikke kunne påvise, at de opfyldte alle disse kriterier, hvorfor de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
3.1.2. Afgørelse om markedsøkonomisk behandling af den eneste eksporterende producent i Ukraine
(28)
Den eneste ukrainske eksporterende producent, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, påviste at opfylde alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og blev derfor indrømmet markedsøkonomisk behandling. Den eksporterende producent og EF-erhvervsgrenen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til undersøgelsesresultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling, men Kommissionen modtog ingen bemærkninger.
3.2. Individuel behandling
(29)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor selskaber kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(30)
For så vidt angår Kina anmodede alle de eksporterende producenter, der ønskede markedsøkonomisk behandling, også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.
(31)
Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at fire selskaber opfyldte alle kriterierne for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(32)
Det blev derfor konkluderet, at følgende eksporterende producenter i Kina burde indrømmes individuel behandling:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(33)
Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at ét selskab ikke kunne påvise, at det opfyldte alle kriterierne for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(34)
Det blev især konstateret, at oplysningerne om eksportsalget, der fandt sted enten direkte eller gennem et forretningsmæssigt forbundet selskab i Hongkong, ikke kunne verificeres. Selskabet leverede ikke tilstrækkelige oplysninger om den samlede eksportmængde og de relevante tilsvarende eksportfakturaer, selv om det blev anmodet herom. Desuden fandtes oplysningerne om samlet omsætning og om hjemmemarkedssalg og eksportsalg ikke at være i overensstemmelse med de tilgængelige revisionsrapporter og selskabets regnskaber. Hertil kommer, at selskabet ikke var i stand til at påvise, til hvem salget var destineret, således som angivet i spørgeskemaet. Kommissionen kunne derfor ikke verificere, om selskabet frit kunne bestemme sine eksportpriser og -mængder samt salgsbetingelser, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b).
3.3. Normal værdi
3.3.1. Referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og - i det omfang der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling - lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.
(36)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina og Ukraine, og den opfordrede berørte parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(37)
Der blev modtaget bemærkninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og Ukraine, hvori Taiwan, Indien eller Tyrkiet blev foreslået som mere passende referencelande end USA. De væsentligste argumenter imod valget af USA som referenceland var forskellene i den generelle økonomiske udvikling, adgangen til og priserne på råvarer, arbejdskraftomkostninger og produktionsmetoder, men også forskelle med hensyn til konkurrencen på hjemmemarkedet for strygebrætter. Det blev ligeledes fremført, at det amerikanske marked for strygebrætter er et meget beskyttet marked med kunstigt høje priser.
(38)
Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i USA og i andre potentielle referencelande, f.eks. Thailand, Indien og Tyrkiet. Der blev sendt breve og relevante spørgeskemaer til fem selskaber i USA, tre selskaber i Thailand, fem selskaber i Indien og ni selskaber i Tyrkiet. Af alle disse selskaber var der kun én tyrkisk producent, der i tide indgav alle de nødvendige oplysninger med henblik på fastsættelsen af den normale værdi, og som indvilligede i at samarbejde i undersøgelsen.
(39)
Undersøgelsen viste, at Tyrkiet har et konkurrencepræget marked for strygebrætter, hvor omkring 90 % af markedet er dækket af en række lokalproducenter og resten af import fra tredjelande. Produktionsmængden i Tyrkiet udgør over 5 % af den mængde, der eksporteres af den pågældende vare fra Kina til Fællesskabet. Der blev med hensyn til kvaliteten og standarden af de tyrkiske strygebrætter ikke fundet nogen væsentlige forskelle i forhold til de kinesiske og ukrainske varer. Det tyrkiske marked blev derfor anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt til fastsættelsen af den normale værdi for Kina og Ukraine.
(40)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at Tyrkiet er et passende referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.3.2. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(41)
Den normale værdi for den ene kinesiske og den eneste ukrainske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af deres oplysninger om hjemmemarkedssalg og produktionsomkostninger. Disse oplysninger blev efterprøvet ved kontrolbesøg hos de pågældende selskaber.
(42)
Hvad angår fastsættelsen af den normale værdi fastslog Kommissionen først for hvert enkelt eksportland, om den pågældende eksporterende producents samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev hjemmemarkedssalget anset for repræsentativt, hvis den samlede mængde, som hver eksporterende producent solgte, udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet.
3.3.2.1. Folkerepublikken Kina
(43)
Det blev fastslået, at den kinesiske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden. Det var derfor ikke muligt at fastsætte den normale værdi på grundlag af den relevante eksporterende producents priser i eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, første afsnit. Der skulle derfor anvendes en anden metode.
(44)
Da det ikke var muligt at anvende hjemmemarkedspriser med henblik på at fastsætte den normale værdi, var det nødvendigt at fastsætte en beregnet normal værdi på grundlag af den pågældende producents priser. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev den normale værdi derfor beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne for de eksporterede strygebrættyper (om nødvendigt justeret) plus et rimeligt beløb til dækning af salgs-, general- og administrationsomkostninger (herefter »SG&A-omkostninger«) samt en passende fortjeneste. Det skal i denne henseende bemærkes, at indkøbspriserne for visse råvarer/dele, særlig råvarer/dele af stål, som blev oplyst af dette selskab, forekom at være kunstigt lave, således at produktionsomkostningerne bør undersøges nærmere, og de foreløbige undersøgelsesresultater bør eventuelt tages op til fornyet overvejelse i forbindelse med de endelige undersøgelsesresultater.
(45)
Eftersom den eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg, var det nødvendigt at fastsætte SG&A-omkostningerne og fortjenesten på grundlag af enhver anden metode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c).
(46)
Kommissionen tog derfor udgangspunkt i SG&A-omkostningerne og fortjenesten for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, der havde et hjemmemarkedssalg i normal handel. SG&A-omkostningerne og den gennemsnitlige fortjeneste hos den samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producent blev lagt til den pågældende eksporterende producents produktionsomkostninger i forbindelse med de eksporterede varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
3.3.2.2. Ukraine
(47)
Det blev for den eneste ukrainske eksporterende producent fastslået, at det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende vare ikke fandt sted i repræsentative mængder i undersøgelsesperioden. Det var derfor ikke muligt at fastsætte den normale værdi på grundlag af priserne fra den relevante eksporterende producent i eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, første afsnit. Der skulle derfor anvendes en anden metode.
(48)
Eftersom den eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg, og eftersom der ikke var nogen anden samarbejdsvillig ukrainsk eksporterende producent, var det nødvendigt at fastsætte SG&A-omkostningerne og fortjenesten på grundlag af en anden passende metode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c).
(49)
Kommissionen tog derfor udgangspunkt i SG&A-omkostningerne og fortjenesten for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, der havde et hjemmemarkedssalg i normal handel. SG&A-omkostningerne og den gennemsnitlige fortjeneste hos den samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producent blev lagt til den pågældende eksporterende producents produktionsomkostninger i forbindelse med de eksporterede varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
3.3.3. Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(50)
Efter valget af Tyrkiet som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der blev bekræftet hos den samarbejdsvillige tyrkiske producent.
(51)
Den tyrkiske producents hjemmemarkedssalg af den samme vare blev fundet at være repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet af de eksporterende producenter i Kina.
(52)
Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Undersøgelsen hos den tyrkiske producent viste, at denne producents salgsmængde til nettopriser mindst svarende til ovennævnte enhedsomkostninger, repræsenterede over 80 % af den samlede salgsmængde. Den normale værdi blev derfor baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner af den pågældende varetype på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om disse salg havde været fortjenstgivende eller ej. Det blev desuden konstateret, at disse hjemmemarkedspriser generelt var i overensstemmelse med priserne for en anden stor tyrkisk producent, som indsendte visse oplysninger i forbindelse med kontrollen på stedet i referencelandet.
3.4. Eksportpris
3.4.1. Folkerepublikken Kina
(53)
De eksporterende producenters eksportsalg til Fællesskabet fandt enten sted i) direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, ii) gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Fællesskabet, eller iii) gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Fællesskabet.
(54)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet gik direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet fandt sted gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt til handelsselskaberne med henblik på eksport til Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(55)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet fandt sted gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt af de forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber til den første uafhængige kunde, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(56)
Én eksporterende producent solgte den pågældende vare gennem et handelsselskab i Hongkong. Handelsselskabet i Hongkong var ikke i stand til på grundlag af sine regnskaber på passende vis at påvise, at de oplyste eksportpriser til uafhængige kunder i Fællesskabet faktisk blev betalt. Det var desuden ikke muligt ved kontrol på stedet at få den hongkongske forhandlers indkøb til at stemme overens med de reviderede regnskaber for salget til Fællesskabet. Det blev meddelt selskabet, at der var alvorlig tvivl med hensyn til nøjagtigheden af dets salg til Fællesskabet gennem det forretningsmæssigt forbundne selskab i Hongkong, og at der ikke ville blive taget højde for dette salg i forbindelse med de foreløbige dumpingberegninger. Selskabet fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, men det fremlagde ingen dokumentation, der gav anledning til at ændre de foreløbige undersøgelsesresultater. Der blev således set bort fra disse eksporttransaktioner, og eksportprisen blev udelukkende fastsat på grundlag af priserne for salg, der fandt sted enten direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet eller gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Kina og Fællesskabet.
(57)
En eksporterende producent havde intet direkte salg af den pågældende vare. Han solgte den pågældende vare enten gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Kina eller gennem et forretningsmæssigt forbundet handelsselskab i Kina. Eftersom det ikke var muligt at fastslå, hvem salget gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne parter endeligt var beregnet til, blev der foreløbigt set bort fra dette salg, og eksportprisen blev baseret udelukkende på det salg, der fandt sted gennem det forretningsmæssigt forbundne selskab, der var i stand til at påvise, hvem salget i sidste ende var beregnet til. Selskabet blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Disse bemærkninger har ikke ændret denne foreløbige konklusion.
(58)
Som beskrevet i forbindelse med analysen med henblik på individuel behandling i betragtning 33 var én eksporterende producent ikke i stand til at påvise sit faktiske eksportsalg. Der blev derfor i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, set bort fra selskabets samlede eksportsalg, og de oplyste priser kunne således ikke anvendes til at fastsætte eksportpriserne fra Kina til Fællesskabet. Selskabet blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Disse bemærkninger har imidlertid ikke givet anledning til at ændre undersøgelsesresultaterne, og eftersom der ikke var andre tilgængelige informationskilder med henblik på at fastsætte dette selskabs eksport til Fællesskabet, blev det fundet passende at se bort fra alle eksportoplysninger og fastsætte dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende oplysninger (jf. betragtning 65).
3.4.2. Ukraine
(59)
Alle eksporttransaktioner til Fællesskabet fra den eneste ukrainske eksportør fandt sted gennem denne eksportørs forretningsmæssigt forbundne selskab uden for Fællesskabet. Dette forretningsmæssigt forbundne selskab udførte alle opgaver i forbindelse med importen af de varer, der blev bragt i fri omsætning i Fællesskabet, og det burde derfor betragtes som en forretningsmæssigt forbundet importør. For denne eksport fastsattes eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, dvs. på grundlag af de priser, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber. Med henblik herpå blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, herunder told og afgifter, der påløb mellem import og videresalg, samt for den fortjeneste, der normalt opnås af uafhængige samarbejdsvillige importører, så der kunne fastsættes en pålidelig eksportpris.
3.5. Sammenligning
(60)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(61)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle eksporterende producenter i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, garantier og kautioner samt provision, når dette var relevant og berettiget.
(62)
Hvad angår den normale værdi baseret på referencelandet for eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev det i forbindelse med undersøgelsen fastslået, at tyrkiske strygebrætter i de fleste tilfælde er udstyret med et elektrisk stik og en ledningholder, mens dette ikke var tilfældet for de fleste kinesiske produkter. Derfor blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), foretaget en passende justering af de tyrkiske priser for at fjerne virkningen af denne forskel. Der blev desuden konstateret visse forskelle i handelstrin. Det blev fastslået, at på det tyrkiske hjemmemarked leveres strygebrætter normalt direkte til detailhandlerne, således at ordre- og leveringsmængderne er væsentligt mindre end de ordrer eller leveringer, der finder sted gennem importører/handelsselskaber eller gennem distributionscentre hos store detailkæder, således som det er tilfældet med det kinesiske eksportsalg. Derfor blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), foretaget en passende justering af de tyrkiske priser for at fjerne virkningen af denne forskel.
3.6. Dumpingmargener
3.6.1. Generel metode
(63)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastlagt ovenfor. Det skal bemærkes, at der ikke var nogen samarbejdsvillig eksporterende producent i begge lande ud over dem, der blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling.
(64)
For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev graden af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til Fællesskabet, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde opgivet, sammenlignet med den tilsvarende eksportmængde, der blev fastslået på grundlag af klagen og visse oplysninger, indhentet fra andre kendte eksporterende producenter i de pågældende lande, der i sidste ende ikke samarbejdede i undersøgelsen. Det skal bemærkes, at der ikke findes nogen præcis importstatistik fra Eurostat for den pågældende vare.
(65)
I de tilfælde, hvor samarbejdsgraden var lav, dvs. hvor under 80 % af den samlede eksport af den pågældende vare blev solgt af samarbejdsvillige eksporterende producenter, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for andre eksporterende producenter til et højere niveau end den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for samarbejdsvillige eksporterende producenter. I sådanne tilfælde blev dumpingmargenen derfor fastsat til et niveau, der svarer til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de varetyper, som blev mest solgt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der havde de højeste dumpingmargener. Dette blev fundet passende, eftersom der var grund til at antage, at den lave grad af samarbejdsvilje skyldes, at de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter i det undersøgte land generelt har foretaget dumping på et højere niveau end nogen af de samarbejdsvillige producenter. Der var desuden intet, der tydede på, at et ikke-samarbejdsvilligt selskab foretog dumping til et lavere niveau.
(66)
I de tilfælde, hvor samarbejdsgraden var høj, dvs. hvor mindst 80 % af den samlede eksport af den pågældende vare, blev solgt af samarbejdsvillige eksporterende producenter, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for andre eksporterende producenter til den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land.
3.6.2. Dumpingmargener
3.6.2.1. Folkerepublikken Kina
(67)
På grundlag af klagen og oplysningerne fra de eksporterende producenter, der gav sig til kende og indgav visse oplysninger i den indledende fase af undersøgelsen, blev det foreløbigt konkluderet, at graden af samarbejdsvilje var under 80 %. Metoden i betragtning 65 blev derfor anvendt til at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen.
(68)
De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou: 0 %
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 %
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %
-
Alle andre selskaber: 38,1 %.
(69)
For den eneste kinesiske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, nemlig Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, blev det foreløbigt fastslået, at eksportsalget ikke fandt sted til dumpingpriser. Det skal i denne henseende bemærkes, at de foreløbige undersøgelsesresultater eventuelt skal tages op til fornyet overvejelse med henblik på de endelige undersøgelsesresultater, jf. betragtning 44.
3.6.2.2. Ukraine
(70)
På grundlag af klagen og oplysningerne fra de eksporterende producenter, der gav sig til kende og indgav visse oplysninger i den indledende fase af undersøgelsen, blev det foreløbigt konkluderet, at graden af samarbejdsvilje var over 80 % for Ukraines vedkommende. Eurogold Industries Ltd er således den eneste ukrainske eksporterende producent af strygebrætter, og der var intet, der tydede på, at eksporterende producenter bevidst afholdt sig fra at samarbejde. Metoden i betragtning 66 blev derfor anvendt til at fastsætte dumpingmargenen for andre ukrainske eksporterende producenter af den pågældende vare.
(71)
De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 %
-
Alle andre selskaber: 17,3 %
4. SKADE
4.1. EF-produktion
(72)
Ifølge de foreløbige undersøgelsesresultater fremstilles den samme vare af mindst 30 små og mellemstore virksomheder i Fællesskabet. Hovedparten af produktionen i Fællesskabet finder sted i Italien, Polen og Det Forenede Kongerige.
(73)
Selv om der er adskillige producenter på fællesskabsmarkedet, er koncentrationsgraden forholdsvis høj, hvilket fremgår af det forhold, at produktionen fra de fem største producenter repræsenterer over 50 % af den samlede anslåede EF-produktion. Produktionen fra alle ovennævnte selskaber udgør den samlede EF-produktion.
4.2. Definition af EF-erhvervsgren
(74)
Klagen blev indgivet af tre EF-producenter, der repræsenterer en væsentlig del af den samlede kendte EF-produktion af den samme vare, i dette tilfælde over 40 %.
(75)
Klagerne og en anden EF-producent samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen (jf. betragtning 9). Disse fire selskaber repræsenterer over 45 % af den samlede kendte EF-produktion af den samme vare. En af disse EF-producenter foretog visse indførsler fra Kina i undersøgelsesperioden. Importen var imidlertid ikke dette selskabs hovedaktivitet, og de pågældende indførsler blev anset for at have fundet sted som en reaktion på tilstrømningen af dumpingimporterede lavprisvarer, især for at forblive konkurrencedygtig i lavprissegmentet. Det findes derfor ikke passende at udelukke denne producent fra definitionen af EF-erhvervsgren.
(76)
På dette grundlag anses de fire EF-producenter i betragtning 75 for at udgøre EF-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De er herefter benævnt »EF-erhvervsgrenen«.
4.3. EF-forbrug
(77)
Det skal bemærkes, at der ikke findes nogen præcis importstatistik fra Eurostat for den pågældende vare. Der findes desuden ingen oplysninger om nogen væsentlige importmængder af strygebrætter fra andre lande end Kina og Ukraine (herefter »de pågældende lande«). EF-forbruget blev derfor fastsat på grundlag af følgende oplysninger:
-
den solgte mængde af samme vare i Fællesskabet, fremstillet af EF-erhvervsgrenen
-
den solgte mængde af samme vare i Fællesskabet, fremstillet af andre kendte EF-producenter
-
den importerede mængde af den pågældende vare i Fællesskabet fra de samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter
-
den importerede mængde af den pågældende vare til Fællesskabet fra andre kendte kinesiske eksporterende producenter.
På dette grundlag udviklede forbruget i Fællesskabet sig således:
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Forbrug (enheder)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Indeks: 2002=100
100
102
108
128
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EF-erhvervsgrenen og samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger indhentet fra andre EF-producenter og andre kinesiske eksporterende producenter.
(78)
EF-forbruget af strygebrætter steg med 28 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden, idet den mest markante stigning fandt sted mellem 2004 og undersøgelsesperioden. Den samlede støtte stigning tilskrives hovedsagelig det stigende forbrug i de nye medlemsstater, selv om stigningen i undersøgelsesperioden i et vist omfang kan tilskrives en stigende lavprisimport fra Kina og Ukraine, foretaget af visse tidligere EF-producenter, der skiftede til import og således udbyggede deres lagerbeholdning.
4.4. Import fra de pågældende lande
4.4.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende dumpingimport
(79)
Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt, idet der blev taget hensyn til kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge denne artikel vurderes følgevirkningerne af indførsel fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at den importerede mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af importen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare.
(80)
Det bemærkes, at importen fra én kinesisk eksporterende producent ikke blev anset for at have fundet sted til dumpingpriser. Denne import er derfor ikke medregnet i dumpingimporten.
(81)
De dumpingmargener, der er fastsat i forbindelse med dumpingimporten fra hvert af de pågældende lande, var over minimumsgrænsen. Hertil kommer, at dumpingimporten fra hvert af disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7.
(82)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at konkurrencebetingelserne både mellem dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem de dumpingimporterede varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare var sammenlignelige. Det blev konstateret, at strygebrætter, der blev produceret/solgt af de pågældende lande, og de strygebrætter, der blev produceret/solgt af EF-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, da de ligner hinanden med hensyn til grundlæggende egenskaber, da forbrugerne opfatter dem som indbyrdes udskiftelige, og da de distribueres gennem samme distributionskanaler.
(83)
Visse berørte parter gjorde gældende, at betingelserne for at foretage en kumulativ vurdering ikke var opfyldt i dette tilfælde, fordi der er en grundlæggende forskel mellem importen fra Kina og importen fra Ukraine med hensyn til priser og markedsadfærd.
(84)
Hvad angår priserne bemærkes det, at den absolutte forskel i prisniveau mellem de to lande ikke har afgørende betydning for den kumulative vurdering. Dette kan skyldes forskellige faktorer, f.eks. et forskelligt varesortiment. Det er pristendensen i løbet af den betragtede periode, som er relevant, og denne tendens har været sammenlignelig for de to lande. Den gennemsnitlige importpris fra Kina og Ukraine steg således med henholdsvis 27 % og 12 % mellem 2002 (2003 for Ukraines vedkommende) og undersøgelsesperioden.
(85)
Som anført i betragtning 82 blev det med hensyn til markedsadfærd fastslået, at der ikke fandtes væsentlige forskelle vedrørende varernes egenskaber, distributionskanaler osv.
(86)
På dette grundlag konkluderes det foreløbigt, at alle betingelserne for at foretage kumulativ vurdering er opfyldt, og at virkningerne af dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande derfor bør vurderes samlet i forbindelse med skadesanalysen.
4.4.2. Mængde, pris og markedsandel for importen fra de pågældende lande
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Import (enheder)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Indeks: 2002=100
100
199
554
956
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger fra andre kinesiske eksporterende producenter.
(87)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare betydeligt gennem hele den betragtede periode. Importen i undersøgelsesperioden steg med over 850 % fra 2002.
(88)
Det skal bemærkes, at der ikke var nogen import fra Ukraine i 2002. Den eneste ukrainske producent af strygebrætter startede sine aktiviteter i 2003. Importen fra Ukraine steg markant i 2004, nemlig med over 400 %.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Gennemsnitlig importpris (EUR/enhed)
4,91
6,15
6,34
6,53
Indeks: 2002=100
100
125
129
133
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter.
(89)
Den gennemsnitlige importpris steg i hele den betragtede periode. Den forblev imidlertid væsentligt under EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser (jf. den relevante tabel og betragtning 99). Den gennemsnitlige importpris var i undersøgelsesperioden over 40 % lavere end EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris.
(90)
Stigningen i de gennemsnitlige importpriser kan tilskrives følgende faktorer.
De kinesiske eksportører foretog et markant skift hen imod markedets middel- og højprissegment. Som allerede anført i betragtning 78 har visse tidligere EF-producenter på betydelig vis nedbragt eller standset deres produktion i Fællesskabet og gået over til at importere fra de pågældende lande. Størstedelen af disse selskaber er etableret inden for middel- og højprissegmentet.
De fleste kinesiske eksporterende producenter er nye på markedet for strygebrætter, og det er ikke overraskende at se en vis prisstigning, efterhånden som de bliver mere etableret.
Andelen af import fra Ukraine faldt pludseligt i 2004. Eftersom det gennemsnitlige prisniveau for denne import ligger over det gennemsnitlige prisniveau for importen fra Kina, er det kumulative prisniveau højere.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Markedsandel
6 %
13 %
33 %
48 %
Indeks: 2002=100
100
196
515
747
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger fra andre kinesiske eksporterende producenter.
(91)
Dumpingimporten fra de pågældende lande havde en markedsandel, der steg dramatisk i den betragtede periode. Den blev næsten tredoblet mellem 2003 og 2004, hvor der skete en massiv import fra Ukraine til EF-markedet, og den fortsatte med at stige meget i undersøgelsesperioden, og dette i et sådant omfang, at den næsten repræsenterede halvdelen af markedet.
4.4.3. Underbud
(92)
Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de samarbejdsvillige eksporterende producenters importpriser sammenlignet med EF-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for sammenlignelige varetyper i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens priser justeredes til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Fællesskabets grænse, plus eventuelle toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter.
(93)
På grundlag af de samarbejdsvillige eksporterende producenters priser fandtes følgende underbudsmargener, anført efter land og i procent af EF-erhvervsgrenens priser:
Land
Prisunderbud
Kina
30,8 %-45,5 %
Ukraine
6,6 %
4.5. EF-erhvervsgrenens situation
4.5.1. Indledende bemærkninger
(94)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. Der blev for de klagende og en anden fuldt ud samarbejdsvillig producent, dvs. EF-erhvervsgrenen, foretaget en fuldstændig analyse af disse faktorer.
4.5.2. Skadesindikatorer
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Produktion (enheder)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Indeks: 2002=100
100
99
90
78
Kapacitet (enheder)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Indeks: 2002=100
100
100
100
103
Kapacitetsudnyttelse
54 %
53 %
49 %
41 %
Indeks: 2002=100
100
99
90
76
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(95)
I løbet af den betragtede periode øgedes EF-erhvervsgrenens produktion med 22 %. Den mindre stigning i kapaciteten i undersøgelsesperioden skyldes det forhold, at en EF-producent udbyggede sin kapacitet for at drage fordel af det øgede forbrug efter EU's udvidelse. Det var desværre kun importen, der fik gavn af dette øgede forbrug. Som et resultat faldt kapacitetsudnyttelsen mere end produktionen i undersøgelsesperioden.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Lager (enheder)
96 729
131 811
180 518
144 543
Indeks: 2002=100
100
136
187
149
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(96)
Der skete en generel forøgelse af lagerbeholdningerne mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Selv om højdepunktet i 2004 må antages til dels at skyldes modtagne ordrer, der endnu ikke var blevet leveret til kunderne, er den generelle stigende tendens tydelig.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Salget i Fællesskabet (enheder)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Indeks: 2002=100
100
99
90
79
Markedsandel
39 %
38 %
33 %
24 %
Indeks: 2002=100
100
97
84
61
Salgspris (EUR/enhed)
12,99
12,31
11,17
11,18
Indeks: 2002=100
100
95
86
86
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(97)
EF-erhvervsgrenens salg faldt i den betragtede periode, og i undersøgelsesperioden faldt det til 79 % af den oprindelige mængde. En sådan faldende tendens er endnu mere bekymrende, når den sker samtidig med et stigende EF-forbrug. EF-erhvervsgrenen mistede således 39 % af sin markedsandel mellem 2002 og undersøgelsesperioden.
(98)
Der kunne ikke observeres nogen vækst hos EF-erhvervsgrenen. EF-erhvervsgrenen har faktisk ikke haft gavn af markedets vækst, dvs. det øgede EF-forbrug, men har derimod tabt 21 % af sin salgsmængde i den betragtede periode.
(99)
De gennemsnitlige enhedspriser for EF-erhvervsgrenes egen produktion faldt betydeligt i de første tre år, nemlig med 14 %. De nåede deres laveste niveau i 2004 og forblev stabile i undersøgelsesperioden.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Fortjenstmargen før skat
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Indeks: 2002=100
100
94
10
60
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(100)
EF-erhvervsgrenens produktivitet blev forværret i den betragtede periode. Fortjenstmargenen i undersøgelsesperioden var 40 % lavere end i 2002. Den tilsyneladende forbedring i undersøgelsesperioden i forhold til 2004 blev i virkeligheden opnået ved nedskæringer i ledelsens lønninger i visse selskaber. Sådanne lønnedskæringer havde en betydelig virkning på selskabernes fortjenstmargener. Faktisk faldt den overordnede bruttofortjeneste, således at den i undersøgelsesperioden nåede ned på 65 % af niveauet i 2002. Det står derfor klart, at den overordnede nettofortjeneste før skat er kunstig og uholdbar.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Investeringer (EUR)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Indeks: 2002=100
100
54
91
44
Investeringsafkast
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Indeks: 2002=100
100
110
8
44
Likviditet (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Indeks: 2002=100
100
121
36
87
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(101)
Investeringerne faldt betydeligt i den betragtede periode og var i undersøgelsesperioden nede på det halve i forhold til 2002. Desuden bestod størstedelen af investeringerne af nødvendige udskiftings- og renovationsinvesteringer. En del af 2004-investeringerne blev ligeledes foretaget som led i forberedelserne til de nye muligheder efter EU's udvidelse. Som vist ovenfor blev det øgede forbrug imidlertid fuldstændigt overtaget af importen fra de pågældende lande.
(102)
Investeringsafkastet, udtrykt som EF-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, fulgte investerings- og fortjenstmargenerne. Det skal med hensyn til det tilsyneladende høje niveau af afkast af nettoaktiver bemærkes, at de fleste selskaber, der udgør EF-erhvervsgrenen, blev etableret for 30 år siden eller mere, og de fleste af deres aktiver er således allerede blevet afskrevet. I 2004, hvor der blev foretaget visse investeringer, og hvor fortjenstmargenerne afspejlede EF-erhvervsgrenens faktiske rentabilitet (i stedet for det kunstigt øgede afkast i undersøgelsesperioden), faldt afkastet af investeringer faktisk med 63 procentpoint. Dette bekræfter EF-producenternes manglende evne til at tilvejebringe kapital, især som følge af den faldende salgsmængde og lave salgspris.
(103)
EF-erhvervsgrenens likviditet var svingende. Forbedringen i 2003 blev efterfulgt af et pludseligt fald i 2004. Forbedringen i undersøgelsesperioden er i overensstemmelse med foranstaltningerne til forbedring af rentabilitet som beskrevet i betragtning 100. Samlet set blev likviditeten forværret i den betragtede periode.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Beskæftigelse
347
326
283
234
Indeks: 2002=100
100
94
82
67
Arbejdskraftomkostninger (EUR)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Indeks: 2002=100
100
96
76
71
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
21 675
22 114
20 147
22 913
Indeks: 2002=100
100
102
93
106
Produktivitet pr. ansat (enheder/året)
9 474
10 015
10 787
11 261
Indeks: 2002=100
100
106
114
119
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(104)
Antallet af ansatte i EF-erhvervsgrenen, der var beskæftiget med den samme vare, faldt med 33 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Den gennemsnitlige arbejdskraftomkostning, der afspejler lønningerne, forblev stort set stabil. Det midlertidige fald i 2004 blev kompenseret af en mindre stigning i undersøgelsesperioden.
(105)
Bestræbelserne på at nedbringe produktionsomkostningerne, rationaliseringerne og nedbringelsen af antallet af ansatte medførte en øget produktivitet pr. ansat (stigning på 19 % i den betragtede periode). Som følge af de ovenfor beskrevne finansielle indikatorer for EF-erhvervsgrenen kunne den øgede produktivitet imidlertid ikke kompensere for faldet i salgsmængde og prisniveau.
4.5.3. Dumpingens omfang, overvindelse af tidligere dumping og subsidiering
(106)
For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen kan de ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande.
(107)
Der var endvidere intet, der tydede på, at EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden var ved at overvinde følgerne af tidligere dumping eller subsidiering.
4.6. Konklusion om skade
(108)
I den betragtede periode steg lavprisimporten fra Kina og Ukraine dramatisk. Dumpingimporten fra de pågældende lande steg med hensyn til mængden med over 850 % i den betragtede periode. Markedsandelene steg med over 40 procentpoint af Fællesskabets strygebrætmarked i samme periode.
(109)
Det fremgik af analysen af de økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen, at skaden bestod i faldende salgsmængde, salgspriser og markedsandele. Dette havde en direkte negativ virkning på EF-erhvervsgrenens finansielle situation, produktionsniveau og beskæftigelse. I den betragtede periode faldt EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet med over 20 %, markedsandelen faldt med 15 procentpoint, og beskæftigelsen faldt med over 30 %. EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris faldt med 14 %, og de individuelle priser nåede deres lavest mulige niveau. De finansielle indikatorer bekræfter således, at EF-erhvervsgrenen ikke længere er i stand til yderligere at sænke sine priser uden at lide tab, hvilket for de små og mellemstore virksomheders vedkommende ikke er holdbart i mere end nogle få måneder, da de ellers risikerer at skulle lukke.
(110)
Under hensyntagen til alle disse faktorer konkluderes det derfor foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledning
(111)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om den væsentlige skade, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Virkningerne af dumpingimporten
(112)
For det første viste undersøgelsen som bekendt, at de strygebrætter, der importeres fra de pågældende lande, konkurrerer direkte med strygebrætter, som produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen, fordi de har identiske grundlæggende egenskaber, er udskiftelige fra forbrugernes synspunkt og distribueres ad samme kanaler.
(113)
Den kraftige stigning i dumpingimporten fra de pågældende lande (mere end 850 %) faldt sammen med en forringelse af den økonomiske situation i EF-erhvervsgrenen. Betragtes EF-produktionen i den samme periode afspejler forringelsen sig bl.a. i en nedgang i salg og priser.
(114)
Dumpingimportens markedsandel steg 42 % i den betragtede periode, mens EF-erhvervsgrenen mistede 15 % af markedet. Fællesskabets forbrug steg som bekendt mere end 20 % fra 2002 til undersøgelsesperioden.
(115)
Priserne på dumpingimporten lå betydeligt under EF-erhvervsgrenens, så det kan med rimelighed konkluderes, at den pågældende import var ansvarlig for de faldende priser, som førte til en forringelse af EF-erhvervsgrenens finansielle situation. Desuden kunne EF-erhvervsgrenen ikke øge sin kapacitetsudnyttelse, hvilket den med rimelighed kunne have forventet at gøre som følge af den forbrugsstigning, der blev konstateret i den betragtede periode.
(116)
I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side væksten i dumpingimporten til væsentligt lavere priser end EF-erhvervsgrenens og på den anden side EF-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde, fald i markedsandel og beskæftigelse samt pristryk, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
5.3. Virkningerne af andre faktorer
5.3.1. Resultater for andre EF-producenter, som støttede klagen
(117)
15 andre EF-producenter af strygebrætter end dem, der udgjorde EF-erhvervsgrenen, støttede klagen. Disse selskaber ønskede ikke at samarbejde i fuldt omfang i forbindelse med undersøgelsen, men afgav visse oplysninger om deres produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og beskæftigelse. Selskaberne tegner sig sammenlagt for ca. 30 % af Fællesskabets samlede kendte produktion. Det skal bemærkes, at ingen af selskaberne importerede væsentlige mængder af den pågældende vare.
(118)
De 15 selskabers situation blev analyseret og sammenlignet med EF-erhvervsgrenens.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Produktion (enheder)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Indeks: 2002=100
100
119
103
90
Kapacitet (enheder)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Indeks: 2002=100
100
104
119
120
Kapacitetsudnyttelse
51 %
58 %
44 %
38 %
Indeks: 2002=100
100
115
87
75
Beskæftigelse
281
314
277
231
Indeks: 2002=100
100
112
98
82
(119)
Producenternes produktion steg 19 % i 2003, faldt derefter til det oprindelige niveau i 2004 og gik ned med 13 % i undersøgelsesperioden. Kapacitetsstigningen i 2004 kan tilskrives den forventede stigning i salget efter EU’s udvidelse. På grund af kapacitetsstigningen faldt kapacitetsudnyttelsen mere end produktionen i den betragtede periode. Beskæftigelsen udviklede sig på linje med produktionen, dvs. steg i 2003, faldt derefter til det oprindelige niveau i 2004 og gik pludselig ned i undersøgelsesperioden.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Salget i Fællesskabet (enheder)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Indeks: 2002=100
100
120
100
89
Markedsandel
18 %
21 %
17 %
13 %
Indeks: 2002=100
100
118
93
70
(120)
Efter en midlertidig forbedring i 2003 faldt de 15 selskabers salgs- og markedsandel kraftigt. Denne udvikling falder helt tydeligt sammen med den pludselige stigning i dumpingimport fra de pågældende lande på Fællesskabets marked. Dumpingimporten blev som bekendt næsten tredoblet i 2004, og samme år steg markedsandelen 20 %. Fællesskabets forbrug af strygebrætter steg også som bekendt i hele den betragtede periode.
(121)
Det kan derfor konkluderes, at de 15 EF-producenter af strygebrætter, som støttede klagen, oplevede samme forringelse af deres situation som EF-erhvervsgrenen. Selskaberne kunne således ikke forvolde EF-erhvervsgrenen skade.
5.3.2. Andre kendte EF-producenters resultater
(122)
Som anført i betragtning 8 indgav to andre EF-producenter visse informationer, dog uden at støtte klagen. Yderligere to kendte EF-producenter støttede klagen, men samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen, og én tidligere producent indgav visse informationer om tidligere produktionsaktiviteter. Alle disse selskaber havde en betydelig import af den pågældende vare. De forhåndenværende data om selskaberne viser følgende tendenser (af fortrolighedshensyn vises de faktiske tal ikke):
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Salg af EF-produktion i EF
Indeks: 2002=100
100
75
49
29
Markedsandel
Indeks: 2002=100
100
76
46
23
(123)
EF-producenternes salg af strygebrætter faldt 71 % i den betragtede periode. Den tilsvarende markedsandel faldt endnu mere, nemlig 77 %, fordi markedet ekspanderede i den samme periode.
(124)
Som allerede nævnt i betragtning 78 foretog flere traditionelle EF-producenter af strygebrætter en kraftig reduktion af deres produktionsaktiviteter i Fællesskabet i 2004 og undersøgelsesperioden eller bragte dem helt til ophør og startede en massiv import fra de pågældende lande. Nogle af disse selskaber kan faktisk ikke længere betragtes som EF-producenter, for deres produktionssteder blev lukket i undersøgelsesperioden.
(125)
Det konkluderes derfor, at disse øvrige EF-producenter var i en lignende situation som EF-erhvervsgrenen, og at deres produktionsaktiviteter ikke forvoldte EF-erhvervsgrenen skade.
5.3.3. EF-erhvervsgrenens eksportresultater
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Eksportsalg af EF-produktion (enheder)
213 711
211 887
219 410
215 243
Indeks: 2002=100
100
99
103
101
Eksportsalgspris (EUR/enhed)
14,92
12,70
13,26
13,27
Indeks: 2002=100
100
85
89
89
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(126)
EF-erhvervsgrenens eksportresultater forblev relativt stabile i den betragtede periode. Der kan ikke konstateres en nedgang i mængderne. Salgsprisen faldt 15 % i 2003, men dette fald blev delvis udlignet i 2004, og eksportprisen forblev stabil i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at eksportsalgsprisen ligger væsentligt over salgsprisen i Fællesskabet, og at eksportsalget kun udgør ca. 10 % af EF-erhvervsgrenens produktion.
(127)
Det kan derfor konkluderes, at EF-erhvervsgrenens eksportresultater ikke bidrog til den væsentlige forvoldte skade.
5.3.4. Import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser
(128)
Det blev som bekendt konstateret, at import fra én eksporterende producent fra Kina ikke blev solgt til dumpingpriser og derfor blev udelukket fra analysen af dumpingimport fra de berørte lande og konsekvenserne heraf for den situation, EF-erhvervsgrenen befinder sig i. Det blev derfor undersøgt, om importen fra dette selskab kunne have brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
(129)
Undersøgelsen viste, at der i den betragtede periode var en stigning på 467 % i import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser, sammenlignet med en stigning på 856 % i dumpingimporten fra de pågældende lande. Udtrykt i absolutte tal svarer det til, at dumpingimporten fra de pågældende lande var mere end 5 gange større end ikke-dumpingimporten. Den markedsandel, som ikke-dumpingimporten fra Kina tegner sig for, steg 343 %. I samme periode steg dumpingimportens markedsandel 647 %. Gennemsnitsprisen på ikke-dumpingimport steg i den betragtede periode og blev ved med at ligge væsentligt over gennemsnitsprisen på dumpingimport, udtrykt i absolutte tal, men samtidig under EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris.
(130)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at eventuelle virkninger af import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpris, ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
5.3.5. Import fra andre tredjelande
(131)
Visse parter fremførte som argument, at import fra Tyrkiet efter sigende kommer ind på Fællesskabets marked til priser, som omtrent svarer til de kinesiske, og at det sker i stadig større omfang. Det forvolder EF-erhvervsgrenen skade.
(132)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at påstandene ikke blev bekræftet af undersøgelsen. Der blev ikke fremlagt dokumentation for import fra Tyrkiet i løbet af undersøgelsen. Endvidere solgte den samarbejdsvillige tyrkiske producent af strygebrætter, som blev nævnt i betragtning 10, ikke den samme vare til Fællesskabet. Der blev heller ikke konstateret andre importkilder i forbindelse med undersøgelsen.
(133)
I betragtning af de nævnte resultater forkastes påstanden om import fra Tyrkiet, og det konkluderes, at import fra andre tredjelande ikke forvoldte EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.
5.3.6. Selvforskyldt skade
(134)
Visse berørte parter hævdede, at skaden var selvforskyldt, fordi EF-erhvervsgrenen undlod at reagere på ændringer i distributions- og forbrugsmønstre og den teknologiske udvikling i forbindelse med produktionen af strygebrætter. Endvidere blev det fremført, at den selvforskyldte skade også kunne tilskrives EF-producenternes egne import af kinesiske strygebrætter.
(135)
Strygebrætter, som produceres i Fællesskabet, distribueres normalt af forhandlere eller leveres, som i de fleste tilfælde, direkte til detailhandlerne eller deres distributionscentre. Importerede strygebrætter distribueres normalt af importører/forhandlere eller via større detailkæders distributions-/leveringscentre. Hvor stor en andel, de to distributionskanaler tegner sig for i tilfælde af import, afhænger af den enkelte eksporterende producent. Mellemled kan komme på tale i alle tilfælde. Distributionsmønstret har været anvendt i flere år, og der er ikke konstateret væsentlige eller pludselige ændringer i tidens løb. EF-erhvervsgrenen har traditionelt leveret både til små detailhandlere og større detailkæder. Derfor kan det øgede salg af strygebrætter via detailkæder ikke anses for at være skadevoldende i sig selv. Der blev ikke bekræftet væsentlige ændringer i forbrugsmønstret.
(136)
Med hensyn til produktionsprocessen/teknologien hævdedes det, at EF-erhvervsgrenen ikke er i stand til at imødekomme særlige krav fra kunderne/detailhandlerne på grund af den højautomatiserede produktion. For det første skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen ikke på nogen måde ville kunne konkurrere med importerede varer fra lande med meget lave energi-, råvare- og arbejdsomkostninger uden automatisering. For det andet sætter den automatiserede produktion EF-erhvervsgrenen i stand til at sikre høj kvalitet og korte leveringsfrister. Det opfatter kunderne som en komparativ fordel. Endelig fremkom der intet, som kunne underbygge den påstand, at EF-erhvervsgrenen ikke er i stand til at imødekomme særlige krav fra kunder/detailhandlere om design og innovation.
(137)
Med hensyn til EF-erhvervsgrenens import af kinesiske strygebrætter viste undersøgelsen, at der kun blev importeret ubetydelige mængder i undersøgelsesperioden. Importen skal ses som EF-erhvervsgrenens forsøg på at forsvare sig mod billig dumpingimport. Under alle omstændigheder blev de importerede strygebrætter videresolgt i Fællesskabet til ikke-skadevoldende priser. Derfor kan importen ikke have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade.
(138)
I betragtning af ovenstående forkastes disse påstande, og det konkluderes, at skaden ikke var selvforskyldt.
5.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(139)
Det bekræftes derfor, at den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og som navnlig er kendetegnet ved et fald i salg, markedsandel og enhedssalgspris med en forværring af den finansielle situation til følge, blev forårsaget af dumpingimporten fra de pågældende lande. Selv om den import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser, sandsynligvis medvirkede til at forringe EF-producenternes resultater, kunne udviklingen, omfanget, markedsandelen og prisniveauet ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
(140)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for alle kendte faktorers konsekvenser for EF-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, bekræftes det, at de andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten.
(141)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
6. FÆLLESSKABETS INTERESSER
6.1. Generelle bemærkninger
(142)
Kommissionen undersøgte, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger til trods for den foreløbige konklusion om, at er tale om skadevoldende dumping. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
6.2. EF-erhvervsgrenens interesser
(143)
Skadesanalysen har tydeligt vist, at EF-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. De senere års langt større dumpingimport har i høj grad trykket priserne både i engros/distributions- og detailleddet, dvs. der hvor importerede og EF-fremstillede strygebrætter konkurrerer. EF-erhvervsgrenen kan ikke sænke salgspriserne yderligere, for det ville kræve, at de skulle sælge til under produktionsomkostningerne. Derfor, og fordi markedet for strygebrætter hovedsagelig styres af detailkæder på grundlag af pris, bliver det stadig vanskeligere for EF-erhvervsgrenen at sikre nye ordrer. Som bekendt har flere traditionelle selskaber allerede indstillet produktionen og fungerer nu som importører/forhandlere af den pågældende vare.
(144)
Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens situation derfor helt klart blive yderligere forringet, og produktionen af strygebrætter i Fællesskabet vil sandsynligvis snart ophøre. Det ville i høj grad få negative følger for beskæftigelsen i et bestemt geografisk område i Fællesskabet, for mange producenter og underleverandører befinder sig lige netop i denne ene region. På den anden side ville foranstaltninger forhindre en yderligere massiv stigning i dumpingimporten fra de pågældende lande, hvilket i det mindste ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at bevare sin nuværende markedsposition. Undersøgelsen har vist, at en stigning i dumpingimportens markedsandel kun kan ske på EF-erhvervsgrenens bekostning.
(145)
Hvis der indføres antidumpingtold på import af strygebrætter fra de pågældende lande, kan det forventes, at distributørerne og detailkæderne i hvert fald bliver mere tilbøjelige til at gå over til at anvende EF-producenter som forsyningskilde. Hvis der træffes foranstaltninger, og importpriserne genetableres på ikke-dumpingniveau, vil EF-erhvervsgrenen kunne konkurrere på rimelige handelsvilkår på grundlag af egentlige komparative fordele.
(146)
Foranstaltninger er derfor klart i EF-erhvervsgrenens interesse og vil endvidere være til fordel ikke alene for de EF-producenter, som støtter klagen aktivt, men også for alle andre.
6.3. Forbrugernes interesser
(147)
Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort. Eventuelle foranstaltningers virkning for forbrugerne er dog alligevel blevet undersøgt.
(148)
For at kunne vurdere virkningen blev der taget hensyn til følgende forhold:
-
Importører/grossister og/eller distributører/detailhandlere er normalt involveret i distributionen til kunder. Hvert trin indebærer en forhøjelse eller en margin for at dække omkostningerne og give mulighed for en vis fortjeneste. Der kan være stor forskel på de enkelte operatørers margen, men der er som regel tale om et betydeligt beløb, selv om detailhandlernes forhøjelser synes at være større end importørernes. Prisen på et strygebræt er i gennemsnit ca. 35 EUR, mens dumpingimportprisen, Fællesskabets grænse, dvs. inkl. transportomkostninger, i undersøgelsesperioden viste sig at være 6,53 EUR/enhed i gennemsnit. Derfor er der, selv med forbehold af eventuelle omkostninger for importører og detailhandlere, meget stor forskel på import- og detailpriserne.
-
I værste fald, dvs. hvis byrden ved antidumpingforanstaltninger fordeles ligeligt mellem importører, detailhandlere og forbrugere med 1/3 til hver, ville forbrugeren skulle betale mindre end 0,5 EUR mere for sit strygebræt, et forbrugsgode med en brugstid på mindst fem år. Det skal ses i forhold til en samlet forhøjelse på ca. 500 % som beskrevet ovenfor.
-
Det er relevant at bemærke, at forbrugerne ikke synes at have nydt godt af den seneste tids billige import, for detailpriserne er ikke faldet som følge af lave importpriser. Derfor er der ingen grund til at tro, at detailpriserne ville blive ændret i tilfælde af antidumpingforanstaltninger.
(149)
Derfor ville antidumpingforanstaltninger sandsynligvis kun få ubetydelige finansielle konsekvenser for forbrugere af strygebrætter. På den anden, hvis der ikke træffes antidumpingforanstaltninger, vil Fællesskabets produktion sandsynlighed forsvinde, og forbrugerne vil muligvis få færre varetyper at vælge imellem.
(150)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det sandsynligvis vil være til fordel for Fællesskabets forbrugere af strygebrætter, hvis der træffes foranstaltninger.
6.4. Distributørers/detailhandleres interesser
(151)
Der blev ikke modtaget bemærkninger fra distributører/detailhandlere eller deres organisationer på dette tidspunkt i undersøgelsen. Nu om dage sælges de fleste strygebrætter dog som bekendt af større detailkæder som lavprisvarehuse og supermarkeder. Det er således meget sandsynligt, at den pågældende vare kun udgør en ubetydelig del af de fleste distributørers/detailhandleres omsætning. Derfor, og i betragtning af den høje fortjeneste de normalt beregner sig (jf. betragtning 148) konkluderes det foreløbigt, at eventuelle foranstaltninger sandsynligvis ikke vil have en væsentlig negativ virkning på deres situation.
6.5. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importørers interesser
(152)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to importører og én forhandler, som var forretningsmæssigt forbundet med én af importørerne. Derudover indgav fire importører visse oplysninger og/eller fremsatte bemærkninger inden fristens udløb. Disse selskaber tegner sig sammenlagt for mere end 20 % af den samlede import til Fællesskabet. De gjorde alle indsigelse mod foranstaltninger mod Kina, men ikke alle mod foranstaltninger mod Ukraine.
(153)
De importører, som fremsatte bemærkninger, befinder sig ikke alle i samme situation, idet der er forskel på deres størrelse og på, hvor meget den pågældende vare betyder for deres selskab. Nogle af selskaberne er/var som allerede nævnt traditionelle producenter, men ændrede deres hovedaktiviteter for at forsvare sig og fungerer nu hovedsagelig eller udelukkende som importører. Selskaberne producerer/importerer normalt en lang række andre husholdningsartikler, og strygebrætter udgør en brøkdel af deres forretninger. I forbindelse med en af de større tidligere producenter, som for nylig er blevet en vigtig importør af kinesiske strygebrætter, kunne det foreløbig konstateres, at i undersøgelsesperioden udgjorde strygebrætter mindre end 4 % af omsætningen. Endvidere gjorde selskabet kun indsigelse mod foranstaltninger mod Kina og ikke mod Ukraine, som selskabet ikke importerer fra. Det kunne endvidere konstateres, at selskabet også købte strygebrætter fra EF-producenter. I betragtning af det pågældende selskabs forskellige forsyningskilder, og under forudsætning af at selskabet ikke kan vælte 1/3 af antidumpingtolden over på detailhandlerne (jf. betragtning 148), skønnes virkningen på bruttofortjenesten af strygebrætter ikke at overstige 10 %. Det skal dog bemærkes, at de hidtidige informationer ikke gør det muligt at foretage en nøjagtig beregning. Sådanne importører beregner sig dog også som bekendt en stor fortjeneste. Selv om undersøgelsen af sådanne importørers situation fortsætter, er det konkluderet, at foreløbige foranstaltninger ikke ville få en væsentlig indvirkning på deres forretninger.
(154)
En af de samarbejdsvillige importører fremstiller strygebrætbetræk og sælger dem sammen med de importerede strygebrætter. Det blev fremsat som argument, at eventuel antidumpingtold på import af strygebrætter også ville påvirke produktionen af betræk og dermed få en væsentlig indvirkning på selskabets omsætning. Det skal dog bemærkes, at strygebrætbetræk også sælges separat, og at antidumpingforanstaltninger ikke ville påvirke salget heraf. Det skal også bemærkes, at salget af strygebrætter ikke tegnede sig for mere end 10 % af selskabets omsætning. Derfor ville foreløbige foranstaltninger heller ikke få en væsentlig indvirkning på det pågældende selskabs forretninger.
(155)
Endvidere medgav de fleste importører, som også forhandler/forhandlede EF-varer, at det ikke ville være i deres interesse at blive fuldstændigt afhængige af importerede strygebrætter - her blev navnlig Kina nævnt - og bekræftede, at de foretrækker at have alternative forsyningskilder. Det kan bedst sikres ved at fjerne forskellige former for dumping, således at EF-erhvervsgrenen kan blive ved med at bestå.
(156)
I betragtning af ovenstående og de forhold, der kort er gengivet i betragtning 148, navnlig de store fortjenstmargener og det forhold, at de ekstra toldomkostninger vil udgøre under 0,5 EUR pr. enhed, konkluderes det foreløbigt, at eventuelle antidumpingforanstaltninger ikke vil få en afgørende negativ indvirkning på den situation, ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importører af strygebrætter befinder sig i, selv om nogle af dem sandsynligvis ville skulle bære en noget større byrde end detailhandlerne. Under alle omstændigheder vil der blive taget hensyn til alle bemærkninger, inden der træffes endelig afgørelse.
6.6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(157)
Ovenstående analyse viser, at det er i EF-erhvervsgrenens interesse at træffe foranstaltninger. Sådanne foranstaltninger forventes nemlig i det mindste at begrænse den store dumpingimport, som har vist sig at have en væsentlig negativ indvirkning på den situation, EF-erhvervsgrenen befinder sig i. Foranstaltningerne forventes også at være til fordel for de øvrige EF-producenter.
(158)
Analysen viste endvidere, at forbrugerne ikke forventes at blive påvirket af eventuelle antidumpingforanstaltninger i finansiel henseende. De vil i værste fald skulle betale under 0,5 EUR mere for et forbrugsgode. Uden foranstaltninger kunne forbrugernes valgmuligheder blive påvirket negativt, fordi EF-strygebrætter muligvis forsvinder fra markedet.
(159)
Distributørerne og detailhandlerne vil muligvis opleve, at købsprisen på den pågældende vare stiger, men på grund af deres store margener vil de sandsynligvis ikke blive påvirket væsentligt af foranstaltninger.
(160)
Importørerne af den pågældende vare ville sandsynligvis skulle bære en noget større byrde end detailhandlerne. De ville dog fortsat kunne drage fordel af at have flere forsyningskilder og undgå at blive afhængige af import, hvilket de sandsynligvis ville blive, hvis der ikke træffes foranstaltninger.
(161)
Det må derfor konkluderes, at foranstaltninger, som går ud på at fjerne skadevoldende dumping, ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at videreføre sine aktiviteter, og at eventuelle negative virkninger, som foranstaltningerne måtte have for visse andre økonomiske aktører i Fællesskabet, ikke er urimelige sammenlignet med de positive virkninger for EF-erhvervsgrenen.
(162)
På grundlag af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at der for så vidt angår Fællesskabets interesser ikke i dette tilfælde er tvingende årsager til at undlade at træffe antidumpingforanstaltninger.
7. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(163)
I betragtning af de foreløbige konklusioner vedrørende dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Kina og Ukraine for at hindre, at dumpingimporten forvolder EF-erhvervsgrenen yderligere skade.
7.1. Skadestærskel
(164)
De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige de konstaterede dumpingmargener.
(165)
Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genvinde dens omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 7 % af omsætningen. Det blev påvist, at dette var den fortjenstmargen, der med rimelighed kunne forventes i en situation uden skadevoldende dumping, da dette var niveauet for EF-erhvervsgrenens fortjeneste, før den kinesiske og ukrainske import til Fællesskabet begyndte at vokse betydeligt i den betragtede periode. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen for samme vare. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved sammenlægning af ovennævnte fortjenstmargen på 7 % og produktionsomkostningerne.
(166)
Den nødvendige prisforhøjelse blev dernæst fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Disse forskelle oversteg for samtlige samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina de konstaterede dumpingmargener. For så vidt angår Ukraine var skadestærsklen lavere end den konstaterede dumpingmargen for den eneste eksporterende producent.
7.2. Midlertidige foranstaltninger
(167)
I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør indføres en midlertidig antidumpingtold på importen fra i) Kina på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener og ii) Ukraine på samme niveau som skadestærsklen.
(168)
I betragtning af ovenstående bør den foreløbige antidumpingtold for Kina og Ukraine være som følger:
Land
Selskab
Antidumpingtold
Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Alle andre selskaber
38,1 %
Ukraine
Alle selskaber
10,3 %
(169)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle selskaber i denne forordning er blevet fastsat på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der under undersøgelsen blev konstateret for disse selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, som er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.
(170)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af det pågældende selskabs navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen vil efter høring af det rådgivende udvalg ændre forordningen i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(171)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Hvis de sidstnævnte selskaber opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, opfordres de imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt.
8. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(172)
Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig udligningstold på importen af strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine, normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00 (Taric-kode 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 og 8516900051).
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber:
Land
Selskab
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
A786
Alle andre selskaber
38,1 %
A999
Ukraine
Alle selskaber
10,3 %
-
3. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.
De berørte parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2006.
NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1620/2006
ze dne 30. října 2006,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 384/96 dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 4. února 2006 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Ukrajiny.
(2)
Podnět podali dne 23. prosince 2005 tři výrobci ve Společenství (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken ve Společenství. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.
1.2. Dotčené strany a inspekce na místě
(3)
Komise oficiálně oznámila zahájení řízení žadatelům, ostatním známým výrobcům ve Společenství, vyvážejícím výrobcům v ČLR a na Ukrajině, dovozcům a maloobchodním prodejcům, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zástupcům dotčených vyvážejících zemí, výrobcům ve Spojených státech amerických, které byly původně navrženy jako srovnatelná země, a výrobcům z dalších možných srovnatelných zemí. Komise dále kontaktovala všechny ostatní hospodářské subjekty ve Společenství potenciálně zapojené do výroby nebo distribuce obdobného výrobku/dotčeného výrobku, jejichž kontaktní údaje byly Komisi poskytnuty po zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny.
(4)
Vzhledem k vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo v souladu s článkem 17 základního nařízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni čínští vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili Komisi a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období 1. ledna 2005-31. prosince 2005. Přihlásilo se a informace požadované pro výběr vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení však poskytlo pouze osm čínských vyvážejících výrobců. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(5)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v dotčených zemích, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise tiskopisy žádosti těm vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským a ukrajinským orgánům. Osm společností z ČLR a jedna z Ukrajiny požádaly podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení o status tržního hospodářství, případně o individuální zacházení, prokázalo-li by šetření, že nesplňují podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství.
(6)
Komise rozeslala všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, jakož i všem dalším stranám, které o to požádaly ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, dotazníky.
(7)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od šesti čínských vyvážejících výrobců, jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, čtyř výrobců ve Společenství, dvou dovozců, kteří nebyli ve spojení s vyvážejícími výrobci, a od jednoho obchodníka. Dále jeden dovozce předložil připomínky, aniž by odpovídal na dotazník.
(8)
Některé informace byly rovněž získány od 17 výrobců obdobného výrobku ve Společenství (z nichž 15 podnět podpořilo, jeden vyjádřil svůj neutrální postoj a jeden byl proti) a od tří společností, které dotčený výrobek pouze dovážejí.
(9)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem přiznání statusu tržního hospodářství a předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě byly provedeny takto:
a)
Výrobci ve Společenství
Inspekce na místě byly provedeny v prostorách čtyř výrobců ve Společenství. Tito výrobci požadovali, aby byla jejich totožnost důvěrná na základě ustanovení článku 19 základního nařízení. Tvrdili, že by odhalení jejich totožnosti mohlo způsobit závažné potíže.
Někteří výrobci ve Společenství z řad žadatelů skutečně dodávají zboží odběratelům ve Společenství, kteří zároveň odebírají zboží z ČLR a z Ukrajiny, čímž mají z těchto dovozů přímý prospěch. Tito žadatelé tvrdili, že jsou tudíž v obzvláště choulostivé situaci, protože mají dobrý důvod se domnívat, že někteří z jejich dodavatelů a odběratelů by nebyli spokojeni s tím, že podali podnět proti údajnému dumpingu působícímu újmu nebo takový podnět podporují, a na tento krok by zareagovali. Dokonce tvrdili, že riskují odplatu těchto dodavatelů a odběratelů, včetně možného ukončení obchodních vztahů. Žádosti bylo vyhověno, protože byla dostatečně podložena.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan,
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Fo-šan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan a společnost ve spojení Wire King International Ltd, Hongkong,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou.
c)
Vyvážející výrobce na Ukrajině
-
Eurogold Industries Ltd, Žitomir a společnost ve spojení Eurogold Service ZUMBÜHL & Co., Zug ve Švýcarsku.
(10)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR a na Ukrajině, jimž by nemohl být přiznán status tržního hospodářství, byla pro stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země provedena inspekce na místě v prostorách této společnosti:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Turecko.
1.3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů relevantních pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem jsou žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(13)
Existují různé typy žehlicích prken a jejich základních součástí, především podle jejich konstrukce a velikosti, konstrukčního materiálu a příslušenství. Všechny různé typy však mají stejné základní fyzikální vlastnosti a použití. V důsledku toho jsou pro účely tohoto šetření všechny existující typy považovány za jeden výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(14)
U dotčeného výrobku a žehlicích prken a jejich základních součástí vyrobených a prodaných na domácím trhu ČLR a Ukrajiny a na domácím trhu v Turecku, které nakonec bylo srovnatelnou zemí, stejně jako u žehlicích prken a jejich základních součástí vyrobených a prodaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství bylo shledáno, že mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a použití. Proto se prozatímně dospělo k závěru, že všechny tyto výrobky jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Status tržního hospodářství
(15)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR a Ukrajiny (v případě Ukrajiny pro všechny podněty podané nebo řízení zahájená před 30. prosincem 2005) běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pro ty vyvážející výrobce, u nichž bylo dokázáno, že ve výrobě a prodeji obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou stručně a pouze pro usnadnění reference stanovena níže v souhrnné podobě:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů,
-
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely,
-
neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
-
převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(16)
Osm čínských vyvážejících výrobců původně požádalo o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnilo tiskopis žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Dva z nich se však později rozhodli na šetření nespolupracovat. Byly proto zváženy žádosti o status tržního hospodářství pouze šesti spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedených v 9. bodě odůvodnění.
(17)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce požádal o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnil tiskopis žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce.
(18)
Ukrajinský výrobce však poznamenal, že Ukrajina byla rozhodnutím Rady (ES) č. 2117/2005 odstraněna ze seznamu zemí bez tržního hospodářství uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Společnost tvrdila, že rozhodnutí o přiznání statusu tržního hospodářství Ukrajině bylo učiněno na základě posouzení situace v předcházejících měsících. Společnost tedy uvedla, že by jí měl být přiznán status tržního hospodářství, protože i) obdobím šetření je kalendářní rok 2005; ii) žadatelé měli předložit důkazy, že se na dotčené ukrajinské výrobce podmínky tržního hospodářství nevztahují, a iii) nepřiznání statusu tržního hospodářství by Ukrajinu diskriminovalo vzhledem k Rusku.
(19)
V tomto ohledu se poznamenává, že nařízení Rady (ES) č. 2117/2005 jasně uvádí, že se běžná hodnota pro ukrajinské vývozce a výrobce stanoví v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pouze u šetření zahájených po 30. prosinci 2005, a to buď na základě podnětu k zahájení řízení podaného po výše uvedeném datu, nebo z podnětu Komise. Protože byl podnět pro toto šetření podán dne 23. prosince 2005, je jasné, že ustanovení čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení nelze použít, a že spolupracující ukrajinská společnost tudíž musí dokázat, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Ze znění výše uvedeného článku je jasné, že důkazní břemeno v případě splnění kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství nesou vyvážející výrobci, a nikoli žadatelé. Dále by se mělo poznamenat, že přiznání statusu tržního hospodářství určité zemi se zakládá na celkovém posouzení její celkové hospodářské situace, aby bylo možné určit, zda se na náklady a ceny lze v antidumpingových šetřeních obecně spolehnout. Jinak řečeno, nejde o hodnocení konkrétní situace každého jednotlivého podniku. Konečně, tvrzení, že by Ukrajina byla vzhledem k Rusku diskriminována, je nepodložené, neboť Rusko je za zemi s tržním hospodářstvím považováno již od roku 2002. Z těchto důvodů Komise odmítla tvrzení vznesená ukrajinským vyvážejícím výrobcem a pokračovala ve stanovování statusu tržního hospodářství.
(20)
U spolupracujících vyvážejících výrobců si Komise vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné.
3.1.1. Stanovení statusu tržního hospodářství u vyvážejících výrobců v ČLR
(21)
Jeden čínský vyvážející výrobce, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou, prokázal splnění všech pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a status tržního hospodářství mu byl přiznán.
(22)
Pokud jde o ostatní čínské vyvážející výrobce uvedené v 9. bodě odůvodnění, jeden nesplnil kritéria 1, 2 a 3, jeden nesplnil kritéria 2 a 3 a tři nesplnili kritérium 2.
(23)
Všichni spolupracující čínští vyvážející výrobci a výrobní odvětví Společenství dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním. Čtyři společnosti se stanovením nesouhlasily a tvrdily, že by jim měl být status tržního hospodářství přiznán.
(24)
U kritéria 1 neprokázal splnění jeden čínský vyvážející výrobce. Především v žádné fázi šetření neprokázal, že jeden z jeho dvou akcionářů skutečně za své akcie získané od státu zaplatil. Společnost navíc získávala elektrickou energii od státu bez uzavřené smlouvy. Společnost napadala odhalená zjištění, ale nepředložila v této věci žádné ověřitelné důkazy. Její připomínky tudíž nebylo možné zohlednit. Následně se došlo k závěru, že společnost neprokázala, že splňuje kritérium 1.
(25)
U kritéria 2 neprokázalo pět společností, že vedou jasné účetní záznamy, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Zkoumání předmětných účetních záznamů kromě toho ve všech pěti případech vykazovalo významné nedostatky. Společnosti například ve svém účetnictví neuváděly jednotlivé příjmové a výdajové položky, ale používaly rozsáhlé měsíční započtení příjmů a výdajů. Rovněž nedodržovaly akruální zásadu účetnictví. Spojovaly transakce za období jednoho měsíce a v účetních knihách je zaznamenávaly součtem, bez podrobností o jednotlivých dotčených transakcích. Vzhledem k tomu, že auditoři neokomentovali tato porušení IAS 1, nebyly účetní záznamy kontrolovány v souladu s mezinárodními účetními standardy. Po tomto odhalení čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že mezinárodní účetní standardy dodržují, nepředložili však žádné důkazy o tom, že jsou tato zjištění nesprávná. Následně se došlo k závěru, že ani jedna společnost neprokázala, že splňuje kritérium 2.
(26)
Dvě společnosti také neprokázaly, že splňují kritérium 3. U těchto dvou společností bylo při inspekci na místě zjištěno, že neplní své smluvní povinnosti ohledně plateb za užívací práva ke státnímu pozemku; nemělo to však pro společnosti žádné finanční ani jiné následky. Dále bylo u jedné společnosti zjištěno, že měla během období šetření v pronájmu státní pozemky, k nimž formálně nezískala od státu užívací právo. Tato skutečnost byla napravena až po období šetření a jednalo se navíc o nižší poplatek, než je obvyklé. Po tomto odhalení dva čínští vyvážející výrobci tato zjištění napadli, ale nové informace, které předložili na podporu svých tvrzení, nemohly být přijaty, protože byly neověřitelné. Následně se došlo k závěru, že obě společnosti neprokázaly, že splňují kritérium 3.
(27)
Na základě výše uvedeného pouze jeden čínský vyvážející výrobce, jmenovitě Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, prokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a byl mu přiznán status tržního hospodářství, zatímco ostatních pět vyvážejících výrobců neprokázalo, že všechna tato kritéria splňují, a tudíž jim status tržního hospodářství přiznán nebyl.
3.1.2. Stanovení statusu tržního hospodářství u vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(28)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce, Eurogold Industries Ltd, Žitomir, prokázal splnění všech kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a status tržního hospodářství mu tedy byl přiznán. Vyvážející výrobce a výrobní odvětví Společenství dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním ohledně statusu tržního hospodářství, žádné připomínky však nebyly obdrženy.
3.2. Individuální zacházení
(29)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na které se vztahují ustanovení tohoto článku, případně stanoví celostátní clo, ledaže jsou společnosti schopny prokázat, že splňují veškerá kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(30)
Pokud se týče ČLR, všichni vyvážející výrobci, kteří žádali o status tržního hospodářství, zároveň požadovali i individuální zacházení, pokud by jim status tržního hospodářství nebyl přiznán.
(31)
Na základě dostupných informací bylo shledáno, že všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují čtyři společnosti.
(32)
Byl tedy vyvozen závěr, že by se individuální zacházení mělo přiznat těmto vyvážejícím výrobcům v ČLR:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou.
(33)
Na základě dostupných informací bylo shledáno, že jedna společnost neprokázala, že splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Především bylo prohlášeno, že informace týkající se vývozního prodeje, ať už uskutečněného přímo, nebo přes společnost ve spojení usazenou v Hongkongu, nejsou ověřitelné. Společnost ani přes vyžádání těchto informací neposkytla podstatné údaje týkající se celkového objemu vývozu a relevantní odpovídající vývozní fakturaci. Navíc informace poskytnuté ohledně celkového obratu i domácích a vývozních prodejů nesouhlasily s dostupnými auditními zprávami a s účetními záznamy společnosti. Navíc společnost nebyla schopna uvést místo určení svých prodejů, jak je uvedeno v dotazníku. Komise tak nemohla ověřit, zda společnost mohla svobodně stanovit ceny a množství vývozů a podmínky prodeje podle čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení.
3.3. Běžná hodnota
3.3.1. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozů ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání statusu tržního hospodářství, pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení, běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla svůj záměr použít Spojené státy americké (dále jen „USA“) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomuto vyjádřily.
(37)
Byly obdrženy připomínky od spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a na Ukrajině, kteří navrhovali Thajsko, Indii nebo Turecko jako vhodnější srovnatelné země než USA. Hlavním argumentem proti USA byly rozdíly v celkovém hospodářském rozvoji, v přístupu k surovinám a v jejich cenách, v nákladech na pracovní sílu a ve výrobních postupech, ale také rozdíly v konkurenci na domácím trhu se žehlicími prkny. Rovněž bylo tvrzeno, že trh USA se žehlicími prkny je vysoce chráněným trhem s uměle vysokými cenami.
(38)
Komise usilovala o spolupráci s výrobci v USA a v dalších potenciálních srovnatelných zemích, jako je Thajsko, Indie a Turecko. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány pěti společnostem v USA, třem společnostem v Thajsku, pěti společnostem v Indii a devíti společnostem v Turecku. Ze všech těchto společností pouze jeden turecký výrobce v řádné lhůtě poskytl všechny informace potřebné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil se spoluprací při šetření.
(39)
Šetření ukázalo, že v Turecku existuje konkurenční trh se žehlicími prkny, přičemž přibližně 90 % trhu zásobuje několik místních výrobců a zbytek tvoří dovozy ze třetích zemí. Objem výroby v Turecku tvoří více než 5 % objemu čínských vývozů dotčeného výrobku do Společenství. Pokud jde o kvalitu a standardy tureckých žehlicích prken, nebyly ve srovnání s čínskými a ukrajinskými výrobky shledány žádné výrazné rozdíly. Turecký trh byl proto prohlášen za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu.
(40)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2. Stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství
(41)
Běžná hodnota pro jednoho čínského a pro jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství, by se měla stanovit na základě údajů, které předložili ohledně domácích prodejů a výrobních nákladů. Tyto údaje byly ověřeny v prostorách dotčených společností.
(42)
Co se týče stanovení běžné hodnoty, Komise nejprve v každé vyvážející zemi zjistila, zda je domácí prodej dotčeného výrobku každého vyvážejícího výrobce reprezentativní ve srovnání s celkovými prodeji do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považoval za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje každého vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozů výrobce do Společenství.
3.3.2.1. Čínská lidová republika
(43)
Bylo stanoveno, že čínský vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl během období šetření reprezentativní domácí prodej. Běžná hodnota tudíž nemohla být stanovena na základě cen příslušného vyvážejícího výrobce v zemi vývozu, jak stanoví čl. 2 odst. 1 pododstavec 1 základního nařízení. Musela se tedy použít jiná metoda.
(44)
Protože se nemohlo využít cen na domácím trhu, musela se početně zjištěná běžná hodnota vypočítat na základě nákladů daného výrobce. V důsledku toho se v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota vypočetla tak, že se k výrobním nákladům na žehlicí prkna připočetla přiměřená, v případě potřeby upravená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí. Mělo by se v tomto ohledu poznamenat, že se nákupní ceny některých surovin/součástí, především surovin/součástí z oceli, uváděné dotčenou společností zdají být nepřirozeně nízké, a tudíž je zapotřebí dále zkoumat výrobní cenu a případně pro účely konečných zjištění znovu zvážit předběžná zjištění.
(45)
Protože vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl dostatečně reprezentativní domácí prodej, musely se prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanovit na základě jiné přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.
(46)
V důsledku toho použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, který domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrný zisk spolupracujícího tureckého vyvážejícího výrobce se připočetly k výrobním nákladům vzniklým dotčenému vyvážejícímu výrobci v souvislosti v vyváženými typy, jak stanoví čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.3.2.2. Ukrajina
(47)
U jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že jeho celkový domácí prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl proveden v reprezentativním množství. Běžná hodnota tudíž nemohla být stanovena na základě cen příslušného vyvážejícího výrobce v zemi vývozu, jak stanoví čl. 2 odst. 1 pododstavec 1 základního nařízení. Musela se tedy použít jiná metoda.
(48)
Protože vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl dostatečně reprezentativní domácí prodej a protože zde nebyl žádný jiný ukrajinský spolupracující vyvážející výrobce, musely se prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanovit na základě jiné přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.
(49)
V důsledku toho použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, který domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrný zisk spolupracujícího tureckého vyvážejícího výrobce se připočetly k výrobním nákladům vzniklým dotčenému vyvážejícímu výrobci v souvislosti s vyváženými typy, jak stanoví čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.3.3. Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(50)
Poté, co bylo Turecko zvoleno jako srovnatelná země, byla vypočítána běžná hodnota na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce.
(51)
Domácí prodej obdobného výrobku tureckého výrobce byl shledán reprezentativním ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství vyvážejícími výrobci z ČLR.
(52)
Stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům se také zkoumalo, zda lze domácí prodej pokládat za provedený v běžném obchodním styku. Ověření provedené u tureckého výrobce ukázalo, že objem prodeje, prodaného za čistou prodejní cenu rovnou jednotkové ceně nebo vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje. Běžná hodnota se tedy zakládala na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážená průměrná cena všeho domácího prodeje tohoto typu výrobků uskutečněného během období šetření, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, nebo nikoli. Dále bylo zjištěno, že tyto ceny na domácím trhu jsou celkově v souladu s cenami jiného významného tureckého výrobce, o němž byly během inspekce na místě ve srovnatelné zemi získány některé informace.
3.4. Vývozní cena
3.4.1. Čínská lidová republika
(53)
Vyvážející výrobci uskutečňovali svůj vývoz do Společenství buď i) přímo nezávislým odběratelům; ii) prostřednictvím obchodních společností, které nebyly ve spojení a měly sídlo mimo Společenství, nebo iii) prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Společenství.
(54)
V případě vývozů do Společenství přímo nezávislým odběratelům ve Společenství byly vývozní ceny stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. V případě vývozů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností, které nebyly ve spojení, byly vývozní ceny stanoveny na základě ceny výrobku při prodeji obchodním společnostem na vývoz do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(55)
V případě vývozů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností ve spojení byla vývozní cena stanovena na základě ceny výrobku při prodeji obchodními společnostmi prvnímu nezávislému kupujícímu v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(56)
Jeden vyvážející výrobce prodával část dotčeného výrobku prostřednictvím obchodní společnosti se sídlem v Hongkongu. Obchodní společnost usazená v Hongkongu nebyla schopna svými účetními záznamy dokázat, že uvedené vývozní ceny za prodej nezávislým odběratelům ve Společenství byly skutečně zaplaceny. Při inspekci na místě navíc nákupy hongkongského obchodníka nesouhlasily s jeho auditovanými účetními záznamy ohledně prodeje do Společenství. Společnosti bylo oznámeno, že existují vážné pochybnosti o přesnosti jejích prodejů do Společenství prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Hongkongu a že tento prodej nebude při předběžném výpočtu dumpingu zohledněn. Společnost dostala příležitost vznést námitky, ale nepředložila žádné důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry. Tyto vývozní transakce nebyly tudíž zohledněny a vývozní cena byla založena pouze na přímém prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství nebo na prodeji prostřednictvím společností, které nebyly ve spojení, se sídlem mimo ČLR a Společenství.
(57)
Jeden vyvážející výrobce neměl žádný přímý prodej dotčeného výrobku. Výrobek prodával prostřednictvím obchodních společností se sídlem v ČLR, které nebyly ve spojení, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v ČLR. Vzhledem k tomu, že nebylo možné určit konečné místo určení prodeje prostřednictvím stran, které nebyly ve spojení, nebyl tento prodej předběžně zohledněn a vývozní cena byla založena pouze na prodeji prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která byla schopna prokázat místo určení svého prodeje. Společnost byla řádně informována a dostala příležitost vznést námitky. Námitky nezměnily tyto předběžné závěry.
(58)
Jak bylo uvedeno v analýze individuálního zacházení v 33. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce nebyl schopen prokázat a odůvodnit svůj skutečný prodej na vývoz. Žádný jeho prodej na vývoz nebyl tedy podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení zohledněn a uvedené ceny nemohly být pro stanovení vývozních cen z ČLR do Společenství použity. Společnost byla řádně informována a dostala příležitost vznést námitky. Námitky však nezměnily zjištění šetření, a jelikož nebyl pro stanovení vývozů této společnosti do Společenství k dispozici žádný jiný zdroj, mělo se za vhodné nezohlednit žádné její údaje o vývozu a stanovit dumpingové rozpětí podle dostupných skutečností (viz 65. bod odůvodnění).
3.4.2. Ukrajina
(59)
Veškerý vývoz jediného ukrajinského vývozce byl uskutečněn prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem mimo Společenství. Tato společnost ve spojení plnila všechny kroky potřebné pro uvedení zboží do volného oběhu ve Společenství, a měla by tedy být považována za dovozce ve spojení. Vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé dále prodány nezávislému kupujícímu. Pro tyto účely byly provedeny úpravy, aby se zohlednily veškeré náklady, včetně jakýchkoli cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, a zisky, které nezávislí spolupracující dovozci běžně vytvářejí, aby se mohla stanovit spolehlivá vývozní cena.
3.5. Srovnání
(60)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnávány na úrovni ze závodu.
(61)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. U všech vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, byly povoleny odpovídající úpravy týkající se nákladů na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, nákladů na úvěry, nákladů na jistoty a záruky a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
(62)
Pokud jde o běžnou hodnotu, která se pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, zakládala na srovnatelné zemi, bylo v šetření zjištěno, že turecká žehlicí prkna jsou ve většině případů vybavena elektrickou zásuvkou a držákem přívodního kabelu, které se u většiny čínských výrobků nenacházely. Byla tedy provedena příslušná úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, aby se u tureckých cen odstranil účinek tohoto rozdílu. Byly dále shledány i některé rozdíly na úrovni obchodu. Bylo zjištěno, že na tureckém domácím trhu se žehlicí prkna běžně dodávají přímo maloobchodníkům, a že je tudíž množství na jednu objednávku/dodávku podstatně nižší než u dodávek prostřednictvím dovozců/obchodníků nebo distribučních/zásobovacích center velkých maloobchodních řetězců v případě čínských vývozů. Byla tedy provedena příslušná úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení, aby se u tureckých cen odstranil účinek těchto rozdílů.
3.6. Dumpingová rozpětí
3.6.1. Obecná metodika
(63)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobků stanovenou výše uvedeným způsobem. Poznamenává se, že v obou zemích byli pouze ti spolupracující vyvážející výrobci, kterým byl přiznán status tržního hospodářství nebo individuální zacházení.
(64)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. K tomuto účelu byl objem vývozů do Společenství uváděný spolupracujícími vyvážejícími výrobci srovnán s odpovídajícím objemem dovozů stanoveným na základě podnětu a některých informací shromážděných od dalších známých vyvážejících výrobců v dotčených zemích, kteří nakonec při šetření nespolupracovali. Mělo by se poznamenat, že pro dotčený výrobek neexistují žádné přesné dovozní statistiky Eurostatu.
(65)
V případě nízké úrovně spolupráce, tj. pokud spolupracující výrobci pokrývají méně než 80 % celkových vývozů dotčeného výrobku, se mělo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro ostatní vyvážející výrobce na vyšší úrovni, než je nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. V takových případech tedy bylo dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobku spolupracujících vyvážejících výrobců s nejvyššími dumpingovými rozpětími. Toto se pokládalo za vhodné, neboť byl důvod se domnívat, že nízká úroveň spolupráce nespolupracujících vyvážejících výrobců v šetřené zemi obvykle vyplývá z toho, že jejich dumping je na vyšší úrovni než u kteréhokoli spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Nic navíc nenasvědčovalo tomu, že by nespolupracující vyvážející výrobci prodávali za dumpingové ceny na nižší úrovni.
(66)
V případě vysoké úrovně spolupráce, tj. pokud spolupracující výrobci pokrývají 80 % a více celkových vývozů dotčeného výrobku, se mělo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro ostatní vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracující vyvážející výrobce v dotčené zemi.
3.6.2. Dumpingová rozpětí
3.6.2.1. Čínská lidová republika
(67)
Na základě podnětu a informací dostupných od vyvážejících výrobců, kteří se v počáteční fází šetření přihlásili a poskytli některé údaje, byl vyvozen předběžný závěr, že úroveň spolupráce je nižší než 80 %. Pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí se tedy použila metodika popsaná v 65. bodě odůvodnění.
(68)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením byla stanovena takto:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan: 34,9 %,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou: 36,5 %,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou: 0 %,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an: 18,1 %,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou: 26,5 %,
-
všechny ostatní společnosti: 38,1 %.
(69)
U jediného čínského vyvážejícího výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, jmenovitě Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, bylo předběžně stanoveno, že se vývozy neuskutečnily za dumpingovou cenu. V tomto ohledu by se mělo připomenout, že předběžná zjištění může být nutné pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnotit z důvodů uvedených ve 44. bodě odůvodnění.
3.6.2.2. Ukrajina
(70)
Na základě podnětu a informací dostupných od vyvážejících výrobců, kteří se v počáteční fázi šetření přihlásili a poskytli některé údaje, byl vyvozen předběžný závěr, že úroveň spolupráce je v případě Ukrajiny vyšší než 80 %. Ve skutečnosti se zdá, že Eurogold Industries Ltd je jediným ukrajinským vyvážejícím výrobcem žehlicích prken, a nic nenasvědčovalo tomu, že by se některý vyvážející výrobce úmyslně zdržel spolupráce. Pro stanovení dumpingového rozpětí dalších ukrajinských vyvážejících výrobců dotčeného výrobku byla tedy použita metodika popsaná v 66. bodě odůvodnění výše.
(71)
Prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením bylo stanovena takto:
-
Eurogold Industries Ltd, Žitomir: 17,3 %,
-
všechny ostatní společnosti: 17,3 %.
4. ÚJMA
4.1. Výroba ve Společenství
(72)
Podle předběžných zjištění šetření vyrábí obdobný výrobek ve Společenství nejméně třicet malých a středních podniků. Většina výroby ve Společenství se nachází v Itálii, Polsku a ve Spojeném království.
(73)
Přestože na trhu Společenství působí několik výrobců, je úroveň koncentrace poměrně vysoká, což dokazuje skutečnost, že výroba pěti hlavních výrobců představuje 50 % celkové odhadované výroby ve Společenství. Výroba všech výše uvedených společností tvoří celkovou výrobu ve Společenství.
4.2. Vymezení výrobního odvětví Společenství
(74)
Podnět předložili tři výrobci ve Společenství, kteří představují významnou část celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství, tj. v tomto případě více než 40 %.
(75)
Žadatelé a jeden další výrobce ve Společenství při šetření plně spolupracovali (viz 9. bod odůvodnění). Tyto čtyři společnosti představují více než 45 % celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství. Jeden z těchto výrobců ve Společenství uskutečnil v období šetření několik dovozů z ČLR. Dovoz však nebyl jeho hlavní činností a tyto dovozy byly brány jako reakce na příliv levných dumpingových dovozů, především proto, aby ve své třídě výrobků nižší kategorie zůstal konkurenceschopným. Proto se má za vhodné vyřadit tohoto výrobce z vymezení výrobního odvětví Společenství.
(76)
Na základě tohoto se má za to, že čtyři výrobci ve Společenství zmiňovaní v 75. bodě odůvodnění výše tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dále se na ně bude odkazovat jen jako na „výrobní odvětví Společenství“.
4.3. Spotřeba Společenství
(77)
Připomíná se, že pro dotčený výrobek neexistují žádné přesné dovozní statistiky Eurostatu. Dále nic nenasvědčuje tomu, že by se žehlicí prkna v jakémkoli významném množství dovážela z jiných zemí než z ČLR a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“). Spotřeba Společenství byla tedy stanovena na základě těchto informací:
-
objem prodeje obdobného výrobku ve Společenství vyrobeného výrobním odvětvím Společenství,
-
objem prodeje obdobného výrobku ve Společenství vyrobeného dalšími známými výrobci ve Společenství,
-
objem dovozů dotčeného výrobku do Společenství spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců,
-
objem dovozů dotčeného výrobku do Společenství dalších známých čínských vyvážejících výrobců.
Podle tohoto se spotřeba Společenství vyvíjela takto:
2002
2003
2004
Období šetření
Spotřeba (v jednotkách)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Index: 2002 = 100
100
102
108
128
Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství a spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších výrobců ve Společenství a dalších čínských vyvážejících výrobců.
(78)
Spotřeba žehlicích prken se ve Společenství mezi rokem 2002 a obdobím šetření zvýšila o 28 %, k nejvyššímiu nárůstu došlo mezi rokem 2004 a obdobím šetření. Celkový stabilní nárůst se připisuje především rostoucí spotřebě v nových členských státech, ačkoli nárůst v období šetření lze do jisté míry připsat zvýšeným levným dovozům z ČLR a Ukrajiny některými dříve tradičními výrobci ve Společenství, kteří se přeorientovali na dovoz, a zvýšili tak své zásoby.
4.4. Dovoz z dotčených zemí
4.4.1. Souhrnné posouzení účinků dotčených dumpingových dovozů
(79)
Komise zvážila, zda účinky dumpingových dovozů z dotčených zemí mají být posouzeny souhrnně podle kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se vliv dovozu ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen v tom případě, kdy je zjištěno, že a) dumpingová rozpětí stanovená v poměru k dovozu výrobků z každé jednotlivé země nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství.
(80)
Připomíná se, že u dovozů jednoho čínského vyvážejícího výrobce nebylo shledáno, že by byly dumpingové. Tyto dovozy tudíž nebyly zvažovány s dumpingovými dovozy.
(81)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dumpingovým dovozům z každé z dotčených zemí byla vyšší než minimální. Navíc objem dumpingových dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(82)
Šetření dále ukázalo, že podmínky hospodářské soutěže jak mezi dumpingovými dovozy, tak mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Společenství byly podobné. Bylo shledáno, že bez ohledu na svůj původ spolu žehlicí prkna vyrobená/prodaná dotčenými zeměmi a žehlicí prkna vyrobená/prodaná výrobním odvětvím Společenství navzájem soutěží, protože jsou obdobná, co se týče jejich základních vlastností, jsou z hlediska odběratele zaměnitelná a distribuují se stejnými distribučními kanály.
(83)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podmínky pro souhrnné posouzení nebyly v tomto případě splněny, neboť pokud jde o cenu a chování na trhu, existují mezi dovozy z ČLR a z Ukrajiny zásadní rozdíly.
(84)
Co se týče cen, poznamenává se, že absolutní rozdíl v cenové úrovni mezi dvěma zeměmi není v kontextu souhrnného posouzení rozhodující. Lze jej vysvětlit různými činiteli, např. jinou skladbou výrobků. Relevantní je zde cenový trend v posuzovaném období, a ten je u obou zemí srovnatelný. Ve skutečnosti se průměrná dovozní cena z ČLR zvýšila o 27 % a z Ukrajiny o 12 % mezi rokem 2002 (2003 v případě Ukrajiny) a obdobím šetření.
(85)
Pokud jde o chování na trhu, jak již bylo uvedeno v 82. bodě odůvodnění výše, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly ve vlastnostech výrobků, distribučních kanálech atd.
(86)
Na tomto základě byl vyvozen předběžný závěr, že jsou splněny všechny podmínky souhrnného posouzení, a že by se tedy účinky dumpingových dovozů pocházejících z dotčených zemí měly pro účely analyzování újmy posuzovat společně.
4.4.2. Objem, cena a podíl na trhu dumpingových dovozů z dotčených zemí
2002
2003
2004
Období šetření
Dovoz (v jednotkách)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Index: 2002 = 100
100
199
554
956
Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších čínských vyvážejících výrobců.
(87)
Objem dovozů dotčeného výrobku se během posuzovaného období významně zvýšil. V období šetření se dovozy od roku 2002 zvýšily o více než 850 %.
(88)
Mělo by se poznamenat, že v roce 2002 se žádné dovozy z Ukrajiny neuskutečnily. Jediný ukrajinský výrobce žehlicích prken zahájil svou činnost v roce 2003. V roce 2004 dovozy z Ukrajiny prudce vzrostly, o více než 400 %.
2002
2003
2004
Období šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/jednotka)
4,91
6,15
6,34
6,53
Index: 2002 = 100
100
125
129
133
Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců.
(89)
Průměrná dovozní cena se během posuzovaného období zvýšila. Zůstala však výrazně pod průměrnými cenami výrobního odvětví Společenství (viz příslušná tabulka a 99. bod odůvodnění). Během období šetření byla dovozní cena o více než 40 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Společenství.
(90)
Zvýšení dovozní ceny lze připsat těmto činitelům.
U čínských výrobců nastal významný posun ke střední a vyšší kategorii na trhu. Jak již bylo uvedeno v 78. bodě odůvodnění, někteří tradiční výrobci ve Společenství významně snížili nebo ukončili výrobu ve Společenství a začali dovážet z dotčených zemí. Většina těchto společností je zavedena v kategorii střední a vyšší třídy výrobků.
Většina čínských vyvážejících výrobců je na trhu s žehlicími prkny nová a není překvapivé, že zvyšují ceny s tím, jak se stávají zavedenějšími.
Podíl dovozů z Ukrajiny prudce vzrostl v roce 2004. Protože je průměrná cena těchto dovozů vyšší než průměrná cena dovozů z ČLR, je vyšší i souhrnná cena.
2002
2003
2004
Období šetření
Podíl na trhu
6 %
13 %
33 %
48 %
Index: 2002 = 100
100
196
515
747
Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších čínských vyvážejících výrobců.
(91)
Podíl dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu se v průběhu posuzovaného období dramaticky zvýšil. Mezi lety 2003 a 2004 se téměř ztrojnásobil, když dovozy z Ukrajiny masivně pronikly na trh Společenství, a výrazně rostl i v období šetření až do takové míry, že pohltil téměř polovinu trhu.
4.4.3. Cenové podbízení
(92)
Pro účely analyzování cenového podbízení byly porovnány dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců s cenami výrobního odvětví Společenství na základě vážených průměrů srovnatelných typů výrobků v období šetření. Ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny na úroveň cen ze závodu a porovnány s dovozními cenami CIF na hranice Společenství plus případné clo. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro transakce na stejné obchodní úrovni, v nutných případech bylo řádně upravené a po odečtení rabatů a slev.
(93)
Na základě cen spolupracujících vyvážejících výrobců bylo pro jednotlivé země stanoveno rozpětí cenového podbízení a vyjádřilo se procentem z cen výrobního odvětví Společenství takto:
Země
Cenové podbízení
ČLR
30,8 %-45,5 %
Ukrajina
6,6 %
4.5. Situace výrobního odvětví Společenství
4.5.1. Úvodní poznámky
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise přezkoumala všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství. U žadatelů a u jednoho dalšího plně spolupracujícího výrobce, tj. u výrobního odvětví Společenství, byla provedena úplná analýza těchto činitelů.
4.5.2. Ukazatele újmy
2002
2003
2004
Období šetření
Výroba (v jednotkách)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Index: 2002 = 100
100
99
90
78
Kapacita (v jednotkách)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Index: 2002 = 100
100
100
100
103
Využití kapacity
54 %
53 %
49 %
41 %
Index: 2002 = 100
100
99
90
76
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(95)
Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Společenství snížila o 22 %. Mírný nárůst kapacity během období šetření byl způsoben tím, že jeden výrobce ve Společenství zvýšil svou kapacitu, aby mohl těžit ze zvýšené spotřeby po rozšíření EU. Z tohoto nárůstu spotřeby však bohužel těžily pouze dovozy. V důsledku toho se využití kapacit v období šetření snížilo více než výroba.
2002
2003
2004
Období šetření
Zásoby (v jednotkách)
96 729
131 811
180 518
144 543
Index: 2002 = 100
100
136
187
149
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(96)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření došlo k celkovému nárůstu zásob. Přestože byl vrchol v roce 2004 pravděpodobně částečně ovlivněn dokončenými objednávkami, které ještě nebyly doručeny odběratelům, je viditelný celkový trend zvyšování zásob.
2002
2003
2004
Období šetření
Prodej v ES (v jednotkách)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Index: 2002 = 100
100
99
90
79
Podíl na trhu
39 %
38 %
33 %
24 %
Index: 2002 = 100
100
97
84
61
Prodejní cena (v eurech za jednotku)
12,99
12,31
11,17
11,18
Index: 2002 = 100
100
95
86
86
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(97)
Během posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Společenství snižoval a v období šetření se propadl na 79 % původního objemu. Takto klesající trend je v kontextu rostoucí spotřeby Společenství ještě znepokojivější. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření ztratilo výrobní odvětví Společenství 39 % svého podílu na trhu.
(98)
Ve výrobním odvětví Společenství nebyl pozorován žádný růst. Výrobní odvětví totiž netěžilo z růstu trhu, tj. ze zvýšené spotřeby Společenství, ale naopak během posuzovaného období přišlo o 21 % objemu svého prodeje.
(99)
Průměrná jednotková cena vlastní výroby výrobního odvětví Společenství se v prvních třech letech významně snížila, tj. o 14 %. V roce 2004 dosáhla svého minima a v období šetření zůstala stabilní.
2002
2003
2004
Období šetření
Rozpětí zisku před zdaněním
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Index: 2002 = 100
100
94
10
60
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(100)
V průběhu posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví snížila. Ziskové rozpětí v období šetření bylo o 40 % nižší než v roce 2002. Zdánlivého zlepšení během období šetření v porovnání s rokem 2004 bylo ve skutečnosti dosaženo škrty v odměnách vedení některých společností. Tyto škrty v odměnách měly významný dopad na ziskové rozpětí společností. Celkový hrubý zisk nadále v období šetření klesal a dosáhl 65 % úrovně z roku 2002. Je tedy zjevné, že nárůst v celkovém čistém zisku před zdaněním je umělý a neudržitelný.
2002
2003
2004
Období šetření
Investice (v eurech)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Index: 2002 = 100
100
54
91
44
Návratnost investic
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Index: 2002 = 100
100
110
8
44
Peněžní tok (v eurech)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Index: 2002 = 100
100
121
36
87
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(101)
Investice v posuzovaném období významně poklesly, v období šetření dosahovaly méně než polovinu úrovně z roku 2002. Navíc významnou část investic tvořily investice do nezbytných oprav a rekonstrukcí. Část investic v roce 2004 také souvisela s přípravou nových příležitostí po rozšíření EU. Jak však bylo ukázáno výše, spotřebu zcela převzaly dovozy z dotčených zemí.
(102)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví a čistou účetní hodnotou jeho investic se vyvíjela v souladu s investicemi a ziskovými rozpětími. Pokud jde o zdánlivě vysokou úroveň návratnosti čistých aktiv, mělo by se poznamenat, že většina společností tvořících výrobní odvětví Společenství byla založena před 30 nebo více lety, a že je tedy většina jejich aktiv již značně odepsána. V roce 2004, kdy se provedly určité investice a kdy zisková rozpětí odrážela skutečnou výkonnost výrobního odvětví Společenství (a nikoli uměle zvýšený zisk jako v období šetření), se návratnost investic snížila o 63 procentních bodů. To potvrzuje neschopnost výrobců ve Společenství získávat kapitál, zejména kvůli snižujícímu se objemu prodeje a nízké prodejní ceně.
(103)
Peněžní tok výrobního odvětví Společenství kolísal. Po zlepšení v roce 2003 následoval v roce 2004 náhlý propad. Oživení v období šetření odpovídá opatřením zaměřeným na zlepšení ziskovosti, jak je popsáno ve 100. bodě odůvodnění výše. Celkově se peněžní tok v posuzovaném období zhoršil.
2002
2003
2004
Období šetření
Zaměstnanost
347
326
283
234
Index: 2002 = 100
100
94
82
67
Náklady práce (EUR)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Index: 2002 = 100
100
96
76
71
Průměrné náklady práce na pracovníka (EUR)
21 675
22 114
20 147
22 913
Index: 2002 = 100
100
102
93
106
Produktivita na pracovníka (EUR)
9 474
10 015
10 787
11 261
Index: 2002 = 100
100
106
114
119
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(104)
Počet zaměstnanců výrobního odvětví Společenství souvisejících s obdobným výrobkem se mezi rokem 2002 a obdobím šetření snížil o 33 %. Průměrné náklady práce na zaměstnance, odrážející mzdy, zůstaly stabilní, dočasný pokles v roce 2004 byl vyrovnán slabým nárůstem v období šetření.
(105)
Úsilí o nižší výrobní náklady, racionalizaci a snížení počtu zaměstnanců vedly ke zvýšení výkonu na pracovníka (19 % nárůst během posuzovaného období). Výsledkem výše popsaných finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství však bylo, že zvýšená produktivita nemohla vyrovnat pokles objemu prodeje a cen.
4.5.3. Rozsah dumpingu, překonání účinků dřívějšího dumpingu nebo subvencování
(106)
Pokud jde o dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nemůže být vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí považován za zanedbatelný.
(107)
Navíc nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Společenství v období šetření překonávalo účinky dřívějšího dumpingu nebo subvencování.
4.6. Závěr o újmě
(108)
V průběhu posuzovaného období levný dumpingový dovoz z ČLR a Ukrajiny dramaticky vzrostl. Pokud jde o objem, zvýšil se dumpingový dovoz z dotčených zemí v posuzovaném období o více než 850 %. Pokud jde o podíl na trhu, získaly tyto dovozy za stejné období více než 40 procentních bodů na trhu Společenství se žehlicími prkny.
(109)
Analýza hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Společenství odhalila, že se újma projevila poklesem objemu prodeje, prodejní ceny a podílu na trhu. To mělo přímý negativní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství, úroveň výroby a zaměstnanost. Během posuzovaného období objemy prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství poklesly o více než 20 %, podíl na trhu se zmenšil o 15 procentních bodů a zaměstnanost se snížila o více než 30 %. Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Společenství poklesla o 14 % a jednotlivé ceny dosáhly nejnižších možných úrovní. Finanční ukazatele skutečně potvrzují, že výrobní odvětví Společenství již není v postavení, aby mohlo dále snižovat ceny, aniž by tím utrpělo ztráty, které by v případě malých a středních podniků nemohly být udržitelné déle než několik měsíců, aniž by podnik nebyl nucen ukončit svou činnost.
(110)
Při zohlednění všech těchto činitelů se má předběžně za to, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1. Úvod
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení provedla Komise šetření, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla způsobena dumpingovými dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemích. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že tato případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2. Účinky dumpingového dovozu
(112)
Nejprve se připomíná, že šetření odhalilo, že žehlicí prkna dovezená z dotčených zemí přímo soutěží s žehlicími prkny vyrobenými a prodávanými výrobním odvětvím Společenství, protože jsou obdobná, co se týče jejich základních vlastností, jsou z hlediska odběratele zaměnitelná a distribuují se stejnými distribučními kanály.
(113)
Výrazný nárůst objemu dumpingových dovozů z dotčených zemí (více než 850 %) se shodoval se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. Toto zhoršení mimo jiné zahrnovalo pokles prodeje a ceny výroby ve Společenství v tomtéž období.
(114)
Podíl dumpingových dovozů na trhu se během posuzovaného období zvýšil o 42 procentních bodů, kdežto výrobní odvětví Společenství ztratilo 15 % podílu na trhu. Připomíná se, že mezi rokem 2002 a obdobím šetření spotřeba Společenství vzrostla o více než 20 %.
(115)
Dumpingové dovozy se ve výrazném rozpětí podbízely pod cenou výrobního odvětví Společenství, takže lze učinit odůvodněný závěr, že byly odpovědné za snížení cen, které vedlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství navíc nemohlo zvýšit využití svých kapacit, k čemuž by bylo pravděpodobně díky nárůstu spotřeby pozorovanému v posuzovaném období došlo.
(116)
Vzhledem k jasně stanovenému časovému souběhu výskytu dumpingového dovozu za ceny významně podbízené pod cenou výrobního odvětví Společenství na straně jedné a úbytku prodeje a objemu výroby výrobního odvětví Společenství, snížení podílu na trhu a zaměstnanosti a poklesu cen na straně druhé, vyvozuje se předběžný závěr, že dumpingové dovozy sehrály rozhodující úlohu v působení újmy výrobnímu odvětví Společenství.
5.3. Účinky ostatních činitelů
5.3.1. Výkonnost ostatních výrobců ve Společenství podporujících podnět
(117)
Podnět vedle výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství podpořilo patnáct výrobců žehlicích prken. Tyto společnosti si nepřály na šetření plně spolupracovat, poskytly však určité informace ohledně své výroby, kapacity a využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti. Tyto společnosti dohromady představují přibližně 30 % celkové známé výroby ve Společenství. Mělo by se poznamenat, že žádná z těchto společností nedovezla významné množství dotčeného výrobku.
(118)
Situace těchto 15 společností byla analyzována a srovnána se situací výrobního odvětví Společenství.
2002
2003
2004
Období šetření
Výroba (v jednotkách)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Index: 2002 = 100
100
119
103
90
Kapacita (v jednotkách)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Index: 2002 = 100
100
104
119
120
Využití kapacity
51 %
58 %
44 %
38 %
Index: 2002 = 100
100
115
87
75
Zaměstnanost
281
314
277
231
Index: 2002 = 100
100
112
98
82
(119)
Výroba těchto výrobců se v roce 2003 zvýšila o 19 %, v roce 2004 se snížila na původní hodnotu a v období šetření poklesla o 13 %. Zvýšení kapacity v roce 2004 lze připsat očekávanému nárůstu prodeje po rozšíření EU. V důsledku zvýšení kapacity se využití kapacity v posuzovaném období snížilo výrazněji než výroba. Zaměstnanost se vyvíjela v souladu s výrobou, tj. rostla v roce 2003, poté se v roce 2004 snížila na původní hodnotu a v období šetření prudce poklesla.
2002
2003
2004
Období šetření
Prodej v ES (v jednotkách)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Index: 2002 = 100
100
120
100
89
Podíl na trhu
18 %
21 %
17 %
13 %
Index: 2002 = 100
100
118
93
70
(120)
Po dočasném zlepšení v roce 2003 prodej a podíl na trhu těchto patnácti společností prudce poklesl. Tento vývoj se jasně kryje s náhlým nárůstem dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu Společenství. Připomíná se, že tyto dovozy se v roce 2004 téměř ztrojnásobily a jejich podíl na trhu v tomtéž roce vzrostl o 20 procentních bodů. Rovněž se připomíná, že během posuzovaného období se spotřeba žehlicích prken ve Společenství zvýšila.
(121)
Vzhledem k výše uvedenému lze učinit závěr, že se situace těchto 15 výrobců žehlicích prken ve Společenství, kteří podnět podpořili, zhoršila obdobně jako situace výrobního odvětví Společenství. Tyto společnosti tedy nemohly výrobnímu odvětví Společenství újmu způsobit.
5.3.2. Výkonnost dalších známých výrobců ve Společenství
(122)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, dva další výrobci ve Společenství poskytli určité informace, ale podnět nepodpořili. Dále existují dva výrobci ve Společenství, kteří podnět podpořili, ale nespolupracovali na šetření, a jeden bývalý výrobce, který poskytl určité informace o svých bývalých činnostech. Všechny tyto společnosti uskutečnily významné dovozy dotčeného výrobku. Dostupné údaje těchto společností vykazují tyto trendy (z důvodu důvěrnosti nelze odhalit skutečné údaje):
2002
2003
2004
Období šetření
Prodej výroby Společenství v ES
Index: 2002 = 100
100
75
49
29
Podíl na trhu
Index: 2002 = 100
100
76
46
23
(123)
Během posuzovaného období poklesl prodej těchto výrobců ve Společenství o 71 %. Odpovídající podíl na trhu se snížil ještě významněji, o 77 %, protože se trh v daném období rozšiřoval.
(124)
Jak již bylo uvedeno v 78. bodě odůvodnění výše, někteří tradiční výrobci žehlicích prken ve Společenství v roce 2004 a během období šetření významně snížili nebo zcela ukončili výrobní činnost ve Společenství a začali hromadně dovážet z dotčených zemí. Některé z těchto společností tak již nelze považovat za výrobce ve Společenství, protože jejich výrobní prostory byly během období šetření uzavřeny.
(125)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že tito další výrobci ve Společenství byli v obdobné situaci jako výrobní odvětví Společenství a jejich výrobní činnost nezpůsobila výrobnímu odvětví Společenství žádnou újmu.
5.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství
2002
2003
2004
Období šetření
Vývozní prodej výroby ES (v jednotkách)
213 711
211 887
219 410
215 243
Index: 2002 = 100
100
99
103
101
Vývozní prodejní cena (EUR/jednotka)
14,92
12,70
13,26
13,27
Index: 2002 = 100
100
85
89
89
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(126)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství zůstala v průběhu období šetření relativně stabilní. U objemu není patrné žádné zhoršení. U prodejní ceny byl pád o 15 % v roce 2003 částečně vyrovnán v roce 2004 a v průběhu období šetření zůstávala stabilní. Mělo by se poznamenat, že vývozní prodejní cena je výrazně vyšší než prodejní cena ve Společenství a že objem prodeje na vývoz představuje pouze okolo 10 % výroby výrobního odvětví Společenství.
(127)
S ohledem na to lze učinit závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství nepřispěla k utrpěné újmě.
5.3.4. Dovoz z ČLR za nedumpingové ceny
(128)
Připomíná se, že dovozy jednoho z čínských vyvážejících výrobců byly shledány jako nedumpingové, a byly tedy vyřazeny z analýzy dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich dopadu na situaci výrobního odvětví Společenství. Zvažovalo se tedy, zda dovozy této společnosti mohly přerušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.
(129)
Šetřením se zjistilo, že se během posuzovaného období objem nedumpingových dovozů z ČLR zvýšil o 467 %, ve srovnání s 856 % nárůstem dumpingových dovozů z dotčených zemí. Celkově objem dumpingových dovozů z dotčených zemí více než pětinásobně přesáhl objem nedumpingových dovozů. Podíl nedumpingových dovozů z ČLR na trhu vzrostl o 343 %, zatímco podíl dumpingových dovozů na trhu se ve stejném období zvýšil o 647 %. Průměrná cena nedumpingových dovozů během posuzovaného období stoupla a celkově zůstávala poměrně vysoko nad průměrnou cenou dumpingových dovozů, i když stále pod průměrnou cenou výrobního odvětví Společenství.
(130)
Vzhledem k výše uvedenému byl vyvozen předběžný závěr, že dopad nedumpingových dovozů z ČLR nelze považovat za tak významný, aby přerušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.
5.3.5. Dovoz z jiných třetích zemí
(131)
Některé strany tvrdily, že dovozy z Turecka údajně vstupují na trh Společenství za podobné ceny jako dovozy z ČLR a jejich objem se stále zvyšuje, čímž způsobuje újmu výrobnímu odvětví Společenství.
(132)
V tomto ohledu se poznamenává, že tato tvrzení nebyla v šetření potvrzena. V průběhu šetření nebyly předloženy žádné důkazy o dovozech z Turecka. Navíc spolupracující turecký výrobce žehlicích prken zmiňovaný v 10. bodě odůvodnění obdobný výrobek do Společenství neprodával. V šetření dále nebyly zjištěny žádné další zdroje dovozů.
(133)
Po zvážení výše uvedených zjištění se tvrzení o dovozech z Turecka odmítá a vyvozuje se závěr, že dovozy z jiných třetích zemí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství nezpůsobily.
5.3.6. Újmu si výrobní odvětví způsobilo samo
(134)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že si výrobní odvětví Společenství újmu způsobilo samo, protože nedokázalo reagovat na změny ve struktuře distribuce a spotřeby a na technologický rozvoj ve výrobě žehlicích prken. Dále se tvrdilo, že si výrobci ve Společenství újmu způsobovali sami tím, že čínská žehlicí prkna sami dováželi.
(135)
Žehlicí prkna vyrobená ve Společenství jsou obvykle distribuována prostřednictvím prodejců nebo, ve většině případů, dodávaná přímo maloobchodníkům nebo jejich distribučním centrům. Dovážená žehlicí prkna jsou obvykle distribuována prostřednictvím dovozců/obchodníků nebo distribučních/zásobovacích center velkých maloobchodních řetězců. Poměr těchto dvou distribučních kanálů se v případě dovozů u jednotlivých vyvážejících výrobců liší. Ve všech případech mohou být využiti zprostředkovatelé. Tato struktura distribuce funguje několik let a v průběhu času nebyly zaznamenány žádné výrazné změny. Výrobní odvětví Společenství tradičně zásobuje jak drobné maloobchodníky, tak velké maloobchodní řetězce. Zvýšení podílu prodeje žehlicích prken prostřednictvím maloobchodních řetězců tedy nelze pokládat za činitele, který by újmu způsoboval sám o sobě. Nebyly potvrzeny žádné významné změny ve struktuře spotřeby.
(136)
Pokud jde o výrobní proces/technologii, bylo tvrzeno, že výrobní odvětví Společenství není schopno reagovat na zvláštní požadavky odběratelů/maloobchodníků, protože jeho výroba je vysoce automatizovaná. Za prvé se poznamenává, že bez automatizace by výrobní odvětví Společenství stěží mohlo soutěžit s dovozy výrobků pocházejících ze zemí, které těží z velmi nízkých nákladů na energii, suroviny a práci. Za druhé, automatizovaná výroba umožňuje výrobnímu odvětví zaručit vysokou kvalitu a krátké dodací lhůty, což odběratelé považují za konkurenční výhodu. A konečně, nebyly předloženy žádné důkazy, že by výrobní odvětví Společenství nebylo schopno uspokojit zvláštní požadavky odběratelů/maloobchodníků ohledně designu a inovace.
(137)
Co se týče čínských žehlicích prken dovážených výrobním odvětvím Společenství, šetření ukázalo, že v období šetření byla dovezena pouze nevýznamná množství. Šlo o sebeobranu výrobního odvětví Společenství proti přílivu levných dumpingových dovozů. V každém případě byly tyto dovozy ve Společenství dále prodány za cenu nepůsobící újmu. Tyto dovozy tedy nemohly výrobnímu odvětví Společenství újmu způsobit.
(138)
Vzhledem k výše uvedenému byla tato tvrzení odmítnuta a byl vyvozen závěr, že si výrobní odvětví Společenství nemohlo újmu způsobit samo.
5.4. Závěry o příčinných souvislostech
(139)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma utrpěná výrobním odvětvím Společenství, která se projevila především snížením objemu prodeje, podílu na trhu a jednotkové prodejní ceny, což vedlo ke zhoršení finanční situace, byla způsobena dumpingovými dovozy z dotčených zemí. Přestože nedumpingové dovozy z ČLR velmi pravděpodobně přispěly ke zhoršení výkonnosti výrobců ve Společenství, jejich vývoj, objem a podíl na trhu a cena nebyly takové, aby přerušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou výrobního odvětví Společenství.
(140)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství od poškozujících účinků dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
(141)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
6.1. Obecné poznámky
(142)
Komise zkoumala, zda i přes předběžný závěr o existenci dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důkazy, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijímat antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení na základě všech předložených důkazů zkoumán dopad možných antidumpingových opatření na všechny strany dotčené řízením a rovněž důsledky případného nepřijetí opatření.
6.2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(143)
Analýza újmy jasně prokázala, že výrobní odvětví Společenství dumpingovým dovozem utrpělo. Prudký nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil velký pokles ceny jak na velkoobchodní/distribuční, tak na maloobchodní úrovni, tj. tam, kde se odehrává soutěž mezi dovezenými žehlicími prkny a žehlicími prkny vyrobenými ve Společenství. Výrobní odvětví Společenství není v situaci, kdy by mohlo své ceny dále snižovat, protože by muselo prodávat za cenu nižší, než jsou výrobní náklady. Vzhledem k tomuto a k tomu, že trh se žehlicími prkny je tvořen zejména maloobchodními řetězci na základě ceny, je pro výrobní odvětví Společenství stále obtížnější získávat nové zakázky. Připomíná se, že několik tradičních výrobců již ukončilo výrobu a nyní působí jako dovozci/obchodníci dotčeného výrobku.
(144)
Je patrné, že v tomto kontextu by se bez uložení antidumpingových opatření situace výrobního odvětví Společenství dále zhoršovala a výroba žehlicích prken ve Společenství by s největší pravděpodobností brzy zanikla. Většina negativního dopadu na zaměstnanost by se projevila v jedné zeměpisné oblasti Společenství, protože je v ní soustředěno několik výrobců a část jejich dodavatelů. Na druhou stranu, opatření by bránila dalšímu podstatnému nárůstu dumpingových dovozů z dotčených zemí, čímž by se výrobnímu odvětví umožnilo přinejmenším udržet svou současnou pozici na trhu. Šetření ukázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Společenství.
(145)
Lze očekávat, že by po uložení antidumpingových cel z dovozů žehlicích prken pocházejících z dotčených zemí distributoři a maloobchodní řetězce pravděpodobněji změnily svůj zdroj alespoň částečně na výrobce ve Společenství. Pokud by skutečně byla uložena antidumpingová opatření a cena dovozů by se vrátila na nedumpingovou úroveň, bylo by výrobní odvětví Společenství na základě vlastní konkurenční výhody schopno soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(146)
Uložení opatření je tudíž jasně v zájmu výrobního odvětví Společenství a výrobců ve Společenství, kteří podnět aktivně podpořili, ale také v zájmu ostatních výrobců ve Společenství, kteří podnět aktivně nepodpořili.
6.3. Zájem spotřebitelů
(147)
Od spotřebitelských organizací nebyla po oznámení o zahájení tohoto řízení obdržena žádná vyjádření. Přesto byl dopad případných opatření na spotřebitele analyzován.
(148)
Pro posouzení těchto dopadů byly vzaty v úvahy tyto prvky:
-
dovozci/velkoobchodníci nebo distributoři/maloobchodníci jsou obvykle zapojeni do distribuce spotřebitelům. V každé fázi se stanovuje přirážka nebo rozpětí, aby pokryli své náklady a vytvořili určitý zisk. Toto rozpětí se může u jednotlivých hospodářských subjektů lišit, ale v průměru je podstatné, ačkoli by se mohlo zdát, že přirážka maloobchodníků je vyšší než přirážka dovozců. Ve skutečnosti činí průměrná maloobchodní cena žehlicího prkna přibližně 35 EUR, zatímco bylo zjištěno, že průměrná jednotková cena na hranici Společenství, tj. včetně nákladů na dopravu, činila v období šetření 6,53 EUR. I při zohlednění dodatečných nákladů ve fázi dovozu a maloobchodu tedy zde existuje významný prostor mezi dovozní cenou a maloobchodní cenou,
-
v nejpesimističtějším případě, kdy by břemeno antidumpingových opatření bylo rovnoměrně rozděleno mezi dovozce, maloobchodníky a spotřebitele, tj. každý by jej nesl z jedné třetiny, musel by spotřebitel dodatečně zaplatit méně než půl eura za žehlicí prkno, které je trvanlivým výrobkem s dobou užitnosti nejméně pět let. Toto je potřeba srovnat s celkovou přirážkou přibližně 500 %, jak je uvedeno v předchozí odrážce,
-
je třeba poznamenat, že se zdá, že spotřebitel nemá z nedávného přílivu levných dovozů žádný prospěch, protože se maloobchodní ceny v reakci na tyto levné dovozy nesnížily. Není tedy důvod se domnívat, že by se uložením antidumpingových opatření změnily maloobchodní ceny.
(149)
Vzhledem k výše uvedenému by jakýkoli finanční dopad případných antidumpingových opatření na spotřebitele žehlicích prken pravděpodobně byl zanedbatelný. Na druhé straně, pokud by antidumpingová opatření nebyla uložena, výroba ve Společenství by s největší pravděpodobností zanikla a mohla by poklesnout nabídka různých typů výrobků dostupných spotřebiteli.
(150)
Byl tedy vyvozen předběžný závěr, že uložení opatření by pravděpodobně nebylo proti zájmu spotřebitelů žehlicích prken ve Společenství.
6.4. Zájem distributorů/maloobchodníků
(151)
Ve fázi šetření nebyla obdržena žádná vyjádření distributorů/maloobchodníků ani jejich organizací. Je však známo, že dnes jsou žehlicí prkna prodávána především velkými maloobchodními řetězci, tj. hypermarkety, supermarkety. Je tedy více než pravděpodobné, že pro většinu distributorů/maloobchodníků dotčený výrobek představuje pouze zanedbatelnou část obratu. Vzhledem k tomu a při zohlednění vysokých přirážek, jež obvykle používají (viz 148. bod odůvodnění výše), byl vyvozen předběžný závěr, že jakákoli případná opatření by pravděpodobně na jejich situaci neměla významný negativní dopad.
6.5. Zájem dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení
(152)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od dvou dovozců a jednoho obchodníka ve spojení s jedním z těchto dovozců. Dále ve stanovené lhůtě poskytli čtyři dovozci určité informace nebo připomínky. Tyto společnosti dohromady představují přibližně 20 % celkového známého dovozu do Společenství. Všechny protestovaly proti uložení antidumpingových opatření vůči ČLR, ale ne všechny proti opatřením vůči Ukrajině.
(153)
Situace dovozců, kteří předložili svá vyjádření, se liší podle jejich velikosti a důležitosti dotčeného výrobku v jejich fungování. Jak již bylo uvedeno výše, některé z těchto společností jsou nebo byly tradičními výrobci, ale v obraně změnily svou hlavní činnost a nyní působí především nebo výlučně jako dovozci. Tyto společnosti běžně vyrábějí/dovážejí celou škálu dalších výrobků pro domácnost a žehlicí prkna představují zlomek jejich podnikání. V případě jednoho významného bývalého výrobce, který se v nedávné době stal významným dovozcem čínských žehlicích prken, byl vyvozen předběžný závěr, že v období šetření představovala žehlicí prkna 4 % jeho obratu. Tato společnost navíc vyjádřila svůj názor pouze proti opatřením vůči ČLR, nikoli vůči Ukrajině, protože z Ukrajiny nedováží. Rovněž bylo shledáno, že nakupuje žehlicí prkna i od výrobců ve Společenství. Při zohlednění různých zdrojů dodávek dané společnosti a za předpokladu, že tato společnost není schopna přenést 1/3 antidumpingového cla na maloobchodníky (viz 148. bod odůvodnění), odhaduje se, že dopad na její hrubé rozpětí pro žehlicí prkna není vyšší než 10 %. Mělo by se však poznamenat, že informace obdržené v této fázi neumožňovaly přesný výpočet. Také by se mělo připomenout, že přirážka i těchto dovozců se jeví jako podstatná. Ačkoli bude šetření situace těchto dovozců pokračovat, byl vyvozen závěr, že prozatímní opatření by jejich činnost významně neovlivnila.
(154)
Jeden spolupracující dovozce vyrábí potahy na žehlicí prkna a prodává je společně s dováženými žehlicími prkny. Bylo tvrzeno, že případné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken by také postihlo výrobu potahů, a mělo by tedy významný dopad na obrat této společnosti. Poznamenává se však, že se potahy na žehlicí prkna prodávají také samostatně a uložení antidumpingových opatření by tyto prodeje neovlivnilo. Také se poznamenává, že prodej žehlicích prken nepředstavoval více než 10 % obratu této společnosti. Dopad prozatímních opatření na činnost dané společnosti by tedy nebyl významný.
(155)
Dále většina dovozců, kteří zároveň obchodují či obchodovali s výrobky ze Společenství, připustili, že by nebylo v jejich vlastním zájmu, aby se stali zcela závislými na dovážených žehlicích prknech - v této souvislosti byla vyzdvižena především ČLR - a potvrdili, že by raději měli alternativní zdroje dodávek. To lze nejlépe zajistit odstraněním dumpingového chování, aby výrobní odvětví Společenství dále existovalo.
(156)
Vzhledem k výše uvedenému a při zohlednění prvků shrnutých ve 148. bodě odůvodnění výše, zejména vysokých přirážek a skutečnosti, že dodatečné náklady na clo budou činit méně než půl eura na jednotku, byl vyvozen předběžný závěr, že případná antidumpingová opatření by neměla rozhodující negativní dopad na situaci dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, přestože někteří z nich by pravděpodobně nesli vyšší zátěž než maloobchodníci. V každém případě budou před učiněním konečných zjištění všechny připomínky zváženy.
6.6. Závěr k zájmu Společenství
(157)
Výše uvedená analýza ukázala, že uložení opatření je v zájmu výrobního odvětví Společenství, protože se od těchto opatření očekává, že přinejmenším omezí vysoké množství dovozů za dumpingové ceny, u nichž bylo prokázáno, že mají na výrobní odvětví Společenství významně negativní dopad. Očekává se, že i ostatní výrobci ve Společenství budou mít z těchto opatření prospěch.
(158)
Analýza také ukázala, že spotřebitelé pravděpodobně nebudou antidumpingovými opatřeními finančně dotčeni. V nejhorším případě budou muset navíc zaplatit méně než půl eura za trvanlivý výrobek. Na druhé straně by bez opatření mohla být negativně ovlivněna nabídka spotřebiteli, protože by z trhu mohla vymizet žehlicí prkna ze Společenství.
(159)
Distributorům a maloobchodníkům se může zdát, že se nákupní cena dotčeného výrobku zvýšila, ale vzhledem ke svým vysokým rozpětím pravděpodobně nebudou opatřeními významně ovlivněni.
(160)
Dovozci dotčeného výrobku by pravděpodobně nesli vyšší zátěž než maloobchodníci. Zachovali by si však výhodu více zdrojů pro dodávky a vyhnuli by se závislosti na dovozech, k níž by nejspíše došlo, pokud by opatření nebyla uložena.
(161)
Při zvážení tohoto se má za to, že uložení opatření, tj. odstranění dumpingu působícího újmu, by umožnilo výrobnímu odvětví Společenství pokračovat ve své činnosti a že nepříznivé účinky, jež by uložení těchto opatření mohlo znamenat pro některé hospodářské subjekty ve Společenství, nejsou nepřiměřené příznivým účinkům na výrobní odvětví Společenství.
(162)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důkazy, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství uložit antidumpingová opatření.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(163)
Vzhledem k předběžným závěrům ohledně dumpingu, způsobené újmy a zájmu Společenství by měla být na dovozy dotčeného výrobku z ČLR a Ukrajiny uložena prozatímní opatření, aby se předešlo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(164)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu působenou výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy, aniž by překročila zjištěná dumpingová rozpětí.
(165)
Při výpočtu výše cla potřebné pro odstranění dumpingu působícího újmu se mělo za to, že opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby pokrylo své náklady a vytvořilo zisk před zdaněním, jakého by mohlo být přiměřeně dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingových dovozů. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro výpočet činilo 7 % obratu. Bylo prokázáno, že toto je úroveň zisku, již by bylo možno rozumně očekávat bez dumpingu působícího újmu, protože jde o zisk výrobního odvětví Společenství před tím, než se čínské a ukrajinské dovozy do Společenství začaly v posuzovaném období významně zvyšovat. Na základě toho byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Společenství. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 7 % k výrobním nákladům.
(166)
Potřebný nárůst ceny byl poté stanoven na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou cenou výrobků prodaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství nepůsobící újmu. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Tyto rozdíly byly pro všechny spolupracující čínské vyvážející výrobce nad zjištěným dumpingovým rozpětím. V případě Ukrajiny byla u jediného vyvážejícího výrobce úroveň pro odstranění újmy pod zjištěným dumpingovým rozpětím.
7.2. Prozatímní opatření
(167)
Ve světle probíhajícího řízení a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření z dovozů pocházejících i) z ČLR na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí a ii) z Ukrajiny na úrovni pro odstranění újmy.
(168)
Na základě výše uvedeného by měla být sazba prozatímního antidumpingového cla pro ČLR a Ukrajinu stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
ČLR
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou
26,5 %
Všechny ostatní společnosti
38,1 %
Ukrajina
Všechny společnosti
10,3 %
(169)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (narozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(170)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Komise podle potřeby po konzultaci s poradním výborem příslušně pozmění nařízení formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(171)
Aby se zajistilo řádné vynucování antidumpingového cla, neměla by se úroveň zbytkového cla používat jen u nespolupracujících vyvážejících výrobců, ale i u výrobců, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Společenství. Takové společnosti se nicméně vyzývají, aby za předpokladu, že splňují požadavky čl. 11 odst. 4 druhého pododstavce základního nařízení, předložili žádost o přezkum podle uvedeného článku, aby byla jejich situace individuálně přezkoumána.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(172)
V zájmu řádné správy by mělo být stanoveno období, v němž by zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, písemně oznámily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Dále by mělo být uvedeno, že zjištění ohledně uložení cel učiněná pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a pro účely konečného cla budou možná muset být přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken, též opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 a 8516900051).
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou
26,5 %
A786
Všechny ostatní společnosti
38,1 %
A999
Ukrajina
Všechny společnosti
10,3 %
-
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství je podmíněno složením jistoty ve výši částky prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž by byla dotčena ustanovení článku 20 nařízení (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požadovat zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, oznámit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení u Komise do jednoho měsíce od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce od jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. října 2006.