Rådets afgørelse
af 27. november 2001
om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab
("associeringsafgørelse")
(2001/822/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, i det følgende benævnt "traktaten", særlig artikel 187,
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Rådets afgørelse 91/482/EØF af 25. juli 1991 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Økonomiske Fællesskab(1) var gældende indtil den 1. december 2001. Afgørelsens artikel 240, stk. 4, fastsætter, at Rådet ved enstemmig afgørelse på forslag af Kommissionen fastlægger bestemmelser til gennemførelse af de i traktatens artikel 182 til 186 indeholdte principper.
(2) I erklæring nr. 36 om de oversøiske lande og territorier, i det følgende benævnt "OLT", der er knyttet til slutakten fra konferencen mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, undertegnet den 2. oktober 1997 i Amsterdam, opfordres Rådet til i overensstemmelse med traktatens artikel 187 at tage associeringsordningen op til revision med følgende fire formål:
- at fremme OLT's økonomiske og sociale udvikling mere effektivt
- at udbygge de økonomiske forbindelser mellem OLT og Den Europæiske Union
- at tage større hensyn til forskellene mellem og de særlige forhold i de enkelte OLT, bl.a. med hensyn til fri etableringsret
- at sørge for, at det finansielle instrument gøres mere effektivt.
(3) Europa-Parlamentet vedtog den 11. februar 1999 en beslutning om forbindelserne mellem OLT, AVS og Den Europæiske Unions meget afsides beliggende regioner(2). Det vedtog desuden den 4. oktober 2001 på forslag fra Kommissionen en resolution om Rådets afgørelse om OLT's associering med Det Europæiske Fællesskab(3).
(4) I sin meddelelse af 20. maj 1999 om "Overvejelser over de associerede oversøiske landes og territoriers stilling og retningslinjer vedrørende OLT 2000" redegør Kommissionen for kendetegnene ved og udviklingen i OLT's associering med Fællesskabet siden 1957, minder om de grundlæggende principper og denne associerings aktuelle kontekst og fremlægger en skitse til nye alternative retningslinjer for associeringen fra 1. marts 2000.
(5) OLT's kompetente myndigheder har bl.a. på partnerskabsmødet den 29. og 30. april 1999 mellem Kommissionen, de fire medlemsstater, OLT hører under, og de 20 berørte OLT, i overensstemmelse med artikel 10 i afgørelse 91/482/EØF meddelt Kommissionen, hvilke ændringer eller suppleringer de ønsker i fremtiden.
(6) OLT er ikke tredjelande, men de udgør heller ikke en del af det indre marked, og de skal på det handelsmæssige plan opfylde forpligtelser, som er fastlagt i forholdet til tredjelande, navnlig med hensyn til oprindelsesreglerne, overholdelse af dyresundheds- og plantesundhedsstandarderne og beskyttelsesforanstaltninger.
(7) Generelt skal Rådet, når det træffer foranstaltninger i henhold til traktatens artikel 187, tage hensyn til såvel principperne i traktatens fjerde del og fællesskabsrettens andre principper. Desuden skal der tages hensyn til erfaringerne med anvendelsen af handelsordningen i afgørelse 91/482/EØF.
(8) Denne ordning, som indebærer toldfri adgang for produkter med oprindelse i OLT og omfatter oprindelsesregler, som tillader kumulation med produkter med oprindelse i AVS-stater, som har en anden ordning, og med Fællesskabet, skaber eller indebærer risiko for at skabe alvorlige forstyrrelser for visse fælles markedsordninger under den fælles landbrugspolitik, navnlig ris- og sukkersektoren. Kommissionen og Rådet har flere gange måtte træffe beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med disse forstyrrelser.
(9) Hvad angår ris, har de ændringer, der blev foretaget under midtvejsrevisionen af afgørelsen(4) i form af en begrænsning af muligheden for oprindelseskumulation, gjort det muligt at opretholde en adgang til fællesskabsmarkedet, der sikrer ligevægten på dette marked for så vidt angår OLT-produkter. Denne adgang bør forbedres for de mindst udviklede OLT, men uden at ændre den samlede mængde, der drager fordel af kumulation. Eftersom der hidtil kun er to andre OCT, der har virket i denne sektor, bør de resterende mængder, der er til rådighed, tildeles dem af hensyn til gennemskueligheden.
(10) Hvad derimod angår sukker og sukkerblandinger har OLT's eksport af sukker med oprindelse i AVS-staterne eller Fællesskabet til et fællesskabsmarked med et i forvejen stort overskud betydet, at det har været nødvendigt at foretage en større nedskæring af fællesskabsproducenternes kvoter med et deraf følgende større tab af garanteret indkomst.
(11) Denne eksport kan desuden på grund af den minimale behandling med ringe værditilvækst, som produktet undergår, men som er tilstrækkelig til, at det opnår status som produkt med oprindelse i OLT i sukkersektoren, kun i ringe grad bidrage til disse territoriers udvikling og under alle omstændigheder ikke i noget omfang, der står i forhold til de forstyrrelser, det forvolder for de berørte EF-sektorer.
(12) Af denne grund er det nødvendigt at indføre oprindelsesregler, hvorefter muligheden for oprindelseskumulation AVS/EF/OLT udelukkes for sukker, når der er tale om minimale operationer. I betragtning af de investeringer, der allerede er foretaget i OLT på baggrund af de regler, som har været i kraft siden 1991, bør udelukkelsen af sådanne muligheder imidlertid træde i kraft gradvis. Derfor bør der, under forudsætning af at de nødvendige gennemførelsesbestemmelser vedtages, midlertidigt gives tilladelse til at fortsætte kumulation inden for gradvis faldende kvantitative grænser, der er forenelige med målsætningerne for Fællesskabets fælles markedsordning for sukker, samtidig med at der tages skyldigt hensyn til OLT-operatørernes legitime interesser.
(13) Det bør desuden fastsættes, at landbrugsproukter med oprindelse i Fællesskabet, som har modtaget eksportrestitution, ikke kan genindføres toldfrit i Fællesskabet på basis af kumulationsproceduren.
(14) Det er desuden hensigtsmæssigt, at alle OLT-oprindelsesreglerne ajourføres for at tage hensyn til den tekniske udvikling og den politik for harmonisering af disse regler, som Fællesskabet har vedtaget i de berørte operatørers og forvaltningers interesse. Med samme mål for øje er det nødvendigt at forenkle proceduren for at gøre det lettere i fremtiden at foretage de nødvendige tekniske ændringer af reglerne.
(15) Proceduren for omladning af varer uden oprindelse i OLT, men i fri omsætning dér, bør færdiggøres og klarlægges med henblik på at sikre gennemskuelige og pålidelige lovgivningsmæssige rammer for operatører og forvaltninger. Den bør også udvides til at omfatte visse fiskerivarer af særlige betydning for Grønland og Saint Pierre og Miquelon, under forudsætning af at de nødvendige gennemførelsesbestemmelser vedtages.
(16) De generelle bestemmelser i traktaten og den heraf afledte ret gælder ikke automatisk for OLT, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat. OLT-varer indført til Fællesskabet skal dog overholde de gældende fællesskabsregler.
(17) Finansiel bistand til OLT bør ydes på grundlag af ensartede, gennemskuelige og effektive kriterier, hvor der tages hensyn til OCT's behov og resultater. Sådanne kriterier bør navnlig omfatte OCT's økonomiske og fysiske størrelse, udnyttelse af tidligere tildelinger, overholdelse af principperne for forsvarlig økonomiske forvaltning, en retfærdig budgetpolitik, den anslåede absorptionskapacitet, nødvendigheden af at oprette en reserve for at kunne finansiere ikke-planlagte udgifter og muliggøre en smidig overgang for at forebygge en pludselig betydelig tilbagegang i tildelinger til Ny Kaledonien, Fransk Polynesien og Den Nederlandske Antiller. Af effektivitets- og forenklingshensyn og i erkendelse af OLT's myndigheders forvaltningskapacitet bør der indføres en mere partnerskabsbaseret forvaltning af de finansielle ressourcer, der tildeles OLT efter procedurer, som tager deres udspring i de gældende regler for strukturfondene.
(18) Med henblik herpå overdrages til OLT hovedansvaret for programmeringen og gennemførelsen af samarbejdet, som i hovedsagen skal forløbe i overensstemmelse med OLT's territoriale bestemmelser, idet Fællesskabet og især Kommissionen fortsat skal yde støtte til overvågning, evaluering og revision af de programmerede foranstaltninger. Desuden er det nødvendigt at klarlægge, hvilke fællesskabsprogrammer og budgetposter der rettet mod OLT, samt procedurerne for en smidig overgang fra de tidligere EUF til 9. EUF.
(19) De globale forandringer, der kommer til udtryk i den fortsatte handelsliberaliseringsproces, implicerer i høj grad Fællesskabet, som er OLT's vigtigste handelspartner, samt OLT's AVS-nabolande og andre økonomiske partnere. Med hensyn til markedsadgang spiller toldsatsernes niveau efterhånden en mindre rolle, medens handelen med tjenesteydelser og handelsrelaterede områder får stigende betydning i forholdet mellem OLT og deres økonomiske partnere. Dette forhold bør derfor fremmes, samtidig med at den gældende handelsordning i store træk videreføres, og der arbejdes på at lette en gradvis integration af de OLT, der ønsker det, i den regionale økonomi og verdensøkonomien ved at bistå OLT med at styrke deres evne til at behandle alle disse nye områder.
(20) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(5). For så vidt angår imidlertid gennemførelsen af 9. EUF, bør stemmerne og flertallet-være som omhandlet i artikel 21 i den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand inden for finansprotokollen til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou (Benin) den 23. juni 2000, og fordelingen af den finansielle bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke traktatens fjerde del finder anvendelse(6), i det følgende benævnt "den interne aftale".
(21) OLT er sårbare ømiljøer, der har behov for passende beskyttelse, herunder med hensyn til affaldshåndtering. For så vidt angår radioaktivt affald ydes en sådan beskyttelse i henhold til Euratom-traktatens artikel 198 samt lovgivning vedtaget på grundlag heraf, undtagen for Grønland, hvor Euratom-traktaten ikke finder anvendelse. For andet affald specificeres det, hvilke fællesskabsregler der finder anvendelse for så vidt angår OLT.
(22) De associeringsordninger, der er fastsat i denne afgørelse, bør i overensstemmelse med Bermudas regerings ønsker ikke gælde for Bermuda.
(23) På grundlag af ovenstående nye elementer bør Rådet reagere på en innoverende måde, der både er sammenhængende med og tilpasset de forskellige situationer. Dette kan ske i form af en ny status for associeringen -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
FØRSTE DEL
ALMINDELIGE BESTEMMELSER FOR OLT'S ASSOCIERING MED FÆLLESSKABET
Kapitel 1
Generelle bestemmelser
Artikel 1
Mål og principper
1. OLT's associering med Fællesskabet, i det følgende benævnt "OLT-EF-associering", bygger på de mål, der er skitseret i traktatens artikel 182, nemlig fremme af den økonomiske og sociale udvikling i OLT og oprette nære økonomiske forbindelser mellem disse og Fællesskabet som helhed.
Den tilstræber at realisere målene i traktatens artikel 183 under overholdelse af principperne i traktatens artikel 184 til 188 med særligt sigte på nedbringelse, forebyggelse og med tiden udryddelse af fattigdom, bæredygtig udvikling og gradvis integration i den regionale økonomi og verdensøkonomien.
2. Associeringen gælder de OLT, der er opført i bilag I A.
3. Denne afgørelse finder i overensstemmelse med traktatens artikel 188 anvendelse på Grønland, jf. dog de specifikke bestemmelser i protokollen om den særlige ordning for Grønland, der er knyttet til traktaten.
Artikel 2
Væsentlige elementer
1. OLT-EF-associeringen bygger på principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet. Disse principper, som ligger til grund for Unionen i overensstemmelse med artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union, er fælles for medlemsstaterne og de OLT, som hører under dem.
2. Der må ikke ske nogen forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering inden for de samarbejdsområder, der er nævnt i denne afgørelse.
Artikel 3
De mindst udviklede OLT
1. Fællesskabet indrømmer særbehandling til de mindst udviklede OLT og de lande, der ikke kan drage fordel af det regionale samarbejde og den regionale integration, der er omhandlet i artikel 16.
2. Til løsning af disse problemer omfatter samarbejdet med henblik på udviklingsfinansiering bl.a. særbehandling med hensyn til størrelsen af de finansielle ressourcer samt de dertil knyttede betingelser, således at de mindst udviklede OLT kan overvinde strukturbetingede og andre hindringer for deres udvikling. Der lægges særlig vægt på at forbedre levevilkårene for de fattigste befolkningslag som led i bekæmpelsen af fattigdom.
3. De OLT, der betragtes som de mindst udviklede i henhold til denne afgørelse, er opført i bilag I B. Listen ændres ved afgørelse, som træffes af Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen, når den økonomiske situation i et OLT ændrer sig betydeligt og varigt i en sådan grad, at det skal optages i kategorien for de mindst udviklede OLT, eller omvendt, når dette ikke længere er berettiget.
Kapitel 2
Udviklingsprocessens aktører i OLT
Artikel 4
Principper
1. Inden for rammerne at det partnerskab, der er fastsat i artikel 7, har OLT's myndigheder i første række ansvaret for udformning af associerings- og udviklingsstrategier samt gennemførelse heraf ved sammen med Kommissionen og den medlemsstat, det pågældende OLT hører under, at udarbejde enhedsprogrammeringsdokumenter (i det følgende benævnt "SPD") og samarbejdsprogrammer.
2. Fællesskabet anerkender, at decentrale offentlige og private aktører yder et afgørende bidrag til virkeliggørelsen af de i traktatens artikel 183 opstillede mål.
3. Parterne følger ved omsætningen af denne afgørelse i praksis principperne om åbenhed, subsidiaritet og nytteværdi.
Artikel 5
De forskellige aktører
1. Udviklingsprocessens aktører i OLT omfatter:
- OLT's myndigheder
- de øvrige regionale og lokale myndigheder i OLT
- civilsamfundet, samfunds- og erhvervsorganisationer og fagforeninger, leverandører af offentlig service og lokale, nationale eller internationale ikke-statslige organisationer.
De medlemsstater, OLT hører under, meddeler inden tre måneder efter denne afgørelses ikrafttræden Kommissionen de nationale, regionale eller lokale myndigheder, der er nævnt i denne afgørelses forskellige artikler.
2. Anerkendelsen af de ikke-statslige aktører bygger på deres evne til at opfylde behov hos befolkningen, deres specifikke kompetence og deres demokratiske og åbne organisations- og forvaltningsform.
3. De ikke-statslige aktører udvælges efter fælles overenskomst mellem OLT's myndigheder, Kommissionen og den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under, under hensyntagen til det behandlede spørgsmål, deres kompetence og aktivitetsområde. Udvælgelsen sker i hvert enkelt OLT forbindelse med udarbejdelsen af de samarbejdsprogrammer, der er nævnt i artikel 4.
Artikel 6
De ikke-statslige aktørers opgaver
De ikke-statslige aktører kan som følge af deres udvælgelse som omhandlet i artikel 5, stk. 3, spille en rolle i forbindelse med:
- information og konsultation
- udarbejdelsen og gennemførelsen af samarbejdsprogrammer
- decentralt samarbejde inden for rammerne af uddelegeret ansvar for at støtte lokale udviklingsinitiativer.
Kapitel 3
Principper og procedurer for OLT-EF-partnerskabet
Artikel 7
Dialog og partnerskab
1. Med det formål, at OLT skal kunne deltage fuldt ud i gennemførelsen af OLT-EF-associeringen, og med passende hensyntagen til, hvorledes medlemsstaternes institutioner er organiseret, anvender associeringen en konsultationsprocedure baseret på de bestemmelser, der er nævnt nedenfor. Denne procedure skal omfatte alle spørgsmål, der opstår i forbindelserne mellem OLT og Fællesskabet.
2. En bredt funderet dialog skal gøre det muligt for Fællesskabet, alle OLT og de medlemsstater, de hører under, at høre hinanden om principper og detailprocedurer for associeringen samt dens resultater.
Et OLT-EU-dialogforum, i det følgende benævnt "OLT-forum", holder årligt møde med henblik på at samle OLT-myndigheder, repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen.
3. Der skal være særskilte partnerskaber mellem Kommissionen, den medlemsstat, det enkelte OLT hører under, og hvert enkelt OLT repræsenteret ved dets myndigheder, for at denne afgørelses formål og principper, som nævnt navnlig i artikel 4 og 19, kan omsættes til praksis. Denne trilaterale konsultation benævnes i det følgende "partnerskabet".
Der nedsættes for hvert OLT partnerskabsarbejdsgrupper af rådgivende karakter. Ovennævnte tre parter skal være medlemmer heraf. Disse arbejdsgrupper kan indkaldes på anmodning af Kommissionen, en medlemsstat eller et OLT. På anmodning af en af parterne kan flere forskellige arbejdsgrupper holde fælles møder for at behandle spørgsmål af fælles interesse eller regionale aspekter af associeringen.
4. Konsultationen finder sted i fuld overensstemmelse med de tre parters respektive institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser.
Kommissionen varetager formandskabet og sekretariatet i arbejdsgrupperne og OLT-forummet.
En repræsentant for Den Europæiske Investeringsbank, i det følgende benævnt "EIB", deltager i mødet, når der på dagsordenen er opført punkter, der berører EIB.
5. Udtalelser fra arbejdsgrupperne og OLT-forummet gøres, når det er relevant, til genstand for afgørelser, der træffes af Kommissionen inden for dens kompetence, eller for forslag fra Kommissionen til Rådet med henblik på gennemførelse af nye elementer i OLT-EF-associeringen eller ændringer heraf på grundlag af traktatens artikel 187.
Artikel 8
Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU
OLT-myndighederne underrettes om dagsordener for samt resolutioner og henstillinger fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU.
Medlemsstaterne og Kommissionen støtter anmodninger fra OLT-myndigheder om at deltage som observatører i plenarmøder i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, jf. dog forsamlingens forretningsorden.
Artikel 9
Forvaltning
Den daglige forvaltning af denne afgørelse foretages af Kommissionen og OLT-myndighederne samt om nødvendigt af den medlemsstat, det pågældende OLT hører under, i overensstemmelse med hver af parternes institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser, navnlig hvad angår samarbejdet med henblik på udviklingsfinansiering og samarbejdet om handel og tjenesteydelser.
ANDEN DEL
OMRÅDER FOR OLT-EF-SAMARBEJDET
Artikel 10
Samarbejdsområder
Fællesskabet bidrager til OLT's udvikling på de forskellige områder, der er omhandlet i dette afsnit i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastlagt i udviklingsstrategierne for hvert OLT eller, når det er relevant, i form af regionale aktioner.
Artikel 11
Produktionssektorer
Samarbejdet støtter sektorpolitikker og -strategier, som letter adgangen til produktionsvirksomhed og -ressourcer, navnlig på følgende områder:
a) Landbrug: landbrugspolitik og institutionsopbygning, diversifikation, kunstvanding, opformering af frø, afgrødebeskyttelse, fremstilling af gødningsstoffer, udstyr, forarbejdning af landbrugsprodukter, opdræt af kvæg og mindre husdyr, zooteknik, landbrugskonsulentvirksomhed og forskning, afsætning, oplagring og transport, fødevaresikkerhed, landbrugskredit, bosætning i landområder og jordreform, politik for arealudnyttelse og jordregistrering, overførsel af teknologi, kunstvandings- og dræningsinfrastruktur og andre hjælpetjenester.
b) Skove: skovpolitik og institutionsopbygning, herunder anvendelse af træer til miljøbeskyttelsesformål i forbindelse med bekæmpelse af erosion og ørkendannelse, skovplantning, skovforvaltning, herunder rationel træudnyttelse og forvaltning af træeksport, spørgsmål vedrørende tropiske regnskove, forskning og uddannelse.
c) Fiskeri: fiskeripolitik og institutionsopbygning, beskyttelse og rationel forvaltning af fiskebestandene, udklækning af fiskeyngel og ikke-industrielt fiskeopdræt, transport af fiskerivarer, køleoplagring, afsætning og konservering af fisk.
d) Udvikling af landdistrikter: landdistriktpolitik og institutionsopbygning, projekter/programmer for integreret udvikling af landdistrikter, bistand og projekter rettet mod befolkningen og produktion samt afsætning i landdistrikter og infrastruktur i landdistrikter.
e) Industri: sektorpolitik og institutionsopbygning, håndværk, agroindustri og andre forarbejdningssektorer, transportmiddelindustri, forskning og teknologisk udvikling, kvalitetskontrol, udvikling og udvidelse af små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder.
f) Mineindustri: sektorpolitik og institutionsopbygning, forskning og teknologisk udvikling, smådrift osv.
g) Energi: energipolitik og institutionsopbygning, elproduktion (ikke-fornyelig og vedvarende), effektiv udnyttelse af energiressourcerne, forskning og uddannelse på energiområdet, fremme af den private sektors rolle i elproduktion og -distribution.
h) Transport: transportpolitik og institutionsopbygning, vej- og jernbanetransport, transport ad luft- og søvejen og ad indre vandveje samt oplagringsmateriel.
i) Kommunikation: kommunikationspolitik og institutionsopbygning, telekommunikation og medier.
j) Vand: vandpolitik og institutionsopbygning, beskyttelse af vandressourcerne, forvaltning af affald, vandforsyning i landdistrikter og byer til husholdningsbrug, i industrien og i landbruget, oplagring og distribution og forvaltning af vandressourcerne.
k) Bankvirksomhed og finansielle tjenesteydelser og forretningsservice: politik for den finansielle sektor og institutionsopbygning, forretningsservice, privatisering, erhvervelse af andele og afsætning, støtte til handels- og erhvervssammenslutninger (også organer for eksportfremme), finansieringsinstitutter og banker.
l) Teknologiudvikling og -anvendelse, forskning: politik- og institutionsopbygning, fælles indsats på lokalt, nationalt og/eller regionalt plan til fremme af videnskabelige og teknologiske aktiviteter og anvendelsen heraf i produktionsvirksomhed samt af edb-kyndigheden i den offentlige og private sektor, videnskabelige programmer og udstyr til forskning.
Artikel 12
Udvikling af handelen
1. Fællesskabet iværksætter foranstaltninger til udvikling af handelen på alle stadier til den endelige distribution af produkterne.
Formålet med disse foranstaltninger er at sikre, at OLT får størst muligt udbytte af denne afgørelses bestemmelser og på de mest fordelagtige vilkår kan gøre sig gældende på Fællesskabets markeder og hjemmemarkederne, de subregionale, regionale og internationale markeder ved at diversificere udbuddet og øge værdien og mængden af deres handel med varer og tjenesteydelser.
2. Foruden udvikling af handelen mellem OLT og Fællesskabet lægges der særlig vægt på foranstaltninger til at øge OLT's autonomi og udbygge det regionale samarbejde om handel og tjenesteydelser.
3. Foranstaltningerne træffes efter anmodning fra OLT's myndigheder inden for rammerne af de instrumenter, der er omhandlet i denne afgørelse, og i overensstemmelse med de derom fastsatte bestemmelser, og vedrører navnlig følgende områder:
a) støtte til fastlæggelse af passende makroøkonomiske politikker, der er nødvendige for udviklingen af handelen
b) støtte til definition eller reform af et egnet retsgrundlag og til reform af de administrative procedurer
c) fastlæggelse af sammenhængende handelsstrategier
d) støtte til OLT til udvikling af deres interne kapacitet, deres informationssystemer og deres informationssystemer og deres erkendelse af handelens rolle og betydning for den økonomiske udvikling
e) støtte til en styrkelse af handelsrelateret infrastruktur og særlig støtte til OLT's bestræbelser på at udvikle og forbedre infrastrukturen i støttesektorerne, herunder transport- og oplagringsfaciliteter, for at sikre deres effektive deltagelse i distributionen af varer og tjenesteydelser og øge OLT's eksport
f) udvikling af de menneskelige ressourcer og de faglige kvalifikationer inden for handel og servicevirksomhed, særlig inden for forarbejdning, markedsføring, distribution og transport med henblik på Fællesskabets, de regionale og de internationale markeder
g) støtte til udvikling af den private sektor, særlig til små og mellemstore virksomheder til produktidentifikation og -udvikling, afsætningsmuligheder og eksportorienterede joint ventures
h) støtte til OLT-aktioner med sigte på at tilskynde til og tiltrække private investeringer og joint ventures
i) oprettelse, tilpasning og styrkelse af organer i OLT, der skal beskæftige sig med udvikling af handel og tjenesteydelser, idet de mindst udviklede OLT's organer særlig tilgodeses
j) støtte til OLT til at forbedre kvaliteten af deres varer, at tilpasse dem til markedsbehovene og at diversificere deres afsætningsmuligheder
k) støtte til OLT's bestræbelser på at opnå en mere effektiv indtrængning på tredjelandes markeder
l) foranstaltninger til udvikling af markedet, navnlig styrkelse af kontakter og udveksling af oplysninger mellem de økonomiske beslutningstagere i OLT, AVS-staterne, medlemsstaterne og tredjelande
m) støtte til OLT med hensyn til anvendelse af moderne markedsføringsteknik i forbindelse med produktionsorienterede sektorer og programmer inden for områder som landdistriktudvikling og landbrug
n) oprettelse og udvikling af forsikrings- og kreditinstitutter i tilslutning til udvikling af handelen.
4. Der ydes kun støtte til OLT til deltagelse i handelsmesser, -udstillinger og -missioner, hvis disse arrangementer udgør en integreret del af helhedsprogrammer for udvikling af handelen og markedet.
5. De mindst udviklede OLT's deltagelse i de forskellige handelsaktiviteter fremmes på basis af særbestemmelser, navnlig vedrørende betaling af rejseudgifter for personale og transport af udstillingsvarer i forbindelse med deltagelse i lokale og regionale handelsmesser, -udstillinger og -missioner og sådanne arrangementer i tredjelande, herunder også udgifterne til midlertidig bygning og/eller leje af udstillingsstande. Der ydes en særlig støtte til de mindst udviklede OLT til udarbejdelse og/eller indkøb af reklamemateriale.
Artikel 13
Handel med tjenesteydelser
1. Fællesskabet accepterer at udvikle og finansiere infrastruktur og menneskelige ressourcer for så vidt angår handel og tjenesteydelser i overensstemmelse med prioriteterne i hvert OLT's udviklingsstrategi.
2. Fællesskabet bidrager til at udvikle og fremme omkostningseffektiv og effektiv søtransport i OLT ved:
a) at tilskynde til effektiv godstransport til økonomisk og handelsmæssigt rimelige takster
b) at iværksætte en forsvarlig politik og anvende konkurrencereglerne
c) at inddrage OLT yderligere i international søtransport
d) at anspore til regionale programmer for søtransport og udvikling af samhandelen
e) at inddrage den lokale private sektor yderligere i søfartsvirksomhed.
Fællesskabet og OLT forpligter sig til at fremme sikkerheden til søs, besætningernes sikkerhed og forureningsbekæmpelse.
3. Fællesskabet styrker samarbejdet med OLT med sigte på en regelmæssig forbedring og udvidelse af lufttrafikken.
Med henblik herpå vedtager de
a) at undersøge alle midler til at reformere og modernisere OLT's luftfartsindustri
b) at fremme deres kommercielle levedygtighed og konkurrenceevne
c) at anspore til større investeringer og inddragelse af den private sektor og at støtte udveksling af knowhow og god handelspraksis, og
d) at give passagerer og eksportører i alle OLT adgang til de internationale lufttransportnet.
4. Det er nødvendigt at garantere sikkerheden i lufttransportsektoren og at indføre og anvende de internationale standarder på området.
Med henblik herpå vil Fællesskabet hjælpe OLT med:
a) at introducere systemer for luftfartssikkerhed, herunder SNC/ATM-systemet (kommunikation, navigation og overvågning/lufttrafikstyring)
b) at garantere sikkerheden i lufthavne og forbedre de civile luftfartsmyndigheders kapacitet til at forvalte alle aspekter af driftssikkerheden, som henhører under deres kompetence
c) at udvikle infrastrukturer og menneskelige ressourcer
d) at drage omsorg for, at alle foranstaltninger, der træffes på dette område, baseres på de kompetente internationale organisationers henstillinger, og at de er effektive og kan anvendes på lang sigt.
5. Det er nødvendigt at gøre en indsats til at minimere virkningerne af lufttransport på miljøet, navnlig ved hjælp af passende undersøgelser af virkningerne på miljøet.
6. På mange områder inden for lufttransport kan regionale løsninger være mere omkostnings effektive og byde på stordriftsfordele. Med dette for øje forpligter Fællesskabet sig til at støtte og tilskynde til aktioner på regionalt plan i egnede tilfælde.
7. Telekommunikation og aktiv deltagelse i informationssamfundet er en væsentlig forudsætning for, at OLT med held kan integreres i verdensøkonomien, og Fællesskabet og OLT bekræfter deres respektive tilsagn i medfør af de bestående multilaterale aftaler, navnlig Verdenshandelsorganisationens (WTO's) aftale om basistelekommunikation.
8. Fællesskabet støtter OLT's bestræbelser på at øge deres kapacitet på området handel med tjenesteydelser. Samarbejdet omfatter bl.a. følgende områder:
a) tilskyndelse til konsultationer mellem OLT's og Fællesskabets kompetente teleorganisationer for at anspore til, at der skabes konkurrence på teleområdet, og til en indbyrdes tilnærmelse af takster
b) etablering af en dialog om de forskellige aspekter af informationssamfundet, herunder vedrørende regulering og kommunikationspolitik
c) udveksling af information og eventuelt faglig bistand vedrørende regulering, standardisering, overensstemmelses- og certificeringsprøvning af informations- og kommunikationsteknologi samt om frekvensudnyttelse
d) udbredelse af nye informations- og kommunikationsteknologier og udvikling af nyt materiel, særlig til netsammenkobling og disse applikationers interoperabilitet
e) fremme og iværksættelse af fælles forskning inden for nye teknologier med tilknytning til informationssamfundet
f) udformning og gennemførelse af programmer og politik med henblik på at informere om de økonomiske og sociale fordele ved informationssamfundet.
9. Samarbejdet rettes navnlig mod at sikre større komplementaritet i og harmonisering af kommunikationssystemerne på lokalt, nationalt, regionalt, mellemregionalt og internationalt plan og en tilpasning af dem til de nye teknologier.
10. Fællesskabet yder støtte til foranstaltninger og aktioner til udvikling og fremme af bæredygtig turisme. Sådanne foranstaltninger kan iværksættes på alle stadier fra identifikation af turistprodukter til afsætning og reklame.
Målet er at støtte OLT's myndigheders bestræbelser på at drage den største fordel af turisme lokalt, regionalt og internationalt under hensyntagen til turismens virkninger for den økonomiske udvikling samt at stimulere de private kapitalstrømme fra Fællesskabet og andre kilder til udviklingen af turismen i OLT. Der lægges særlig vægt på nødvendigheden af at integrere turismen i samfunds-, kultur- og erhvervslivet samt på respekten for miljøet.
De specifikke aktioner til at udvikle turismen består i fastlæggelse, vedtagelse og udarbejdelse af egnet politik på lokalt, regionalt, subregionalt og internationalt plan. Programmerne og projekterne for udvikling af turismen baseres på denne politik efter følgende fire tiltag:
a) Udvikling af de menneskelige ressourcer og udvikling af institutioner, herunder bl.a.:
- efteruddannelse af ledende personale på specifikke kompetenceområder og livslang uddannelse på egnede niveauer i den offentlige og private sektor for at garantere en tilfredsstillende planlægning og udvikling
- oprettelse og udbygning af turistforeninger
- uddannelse af specifikke befolkningsgrupper og personale i offentlige og private organisationer, som arbejder inden for turistsektoren, herunder også personale, der er beskæftiget i sektorer, der understøtter turismen
- samarbejde og udvekslinger mellem OLT og mellem disse og AVS-staterne om erhvervsuddannelse, faglig bistand og udvikling af institutioner.
b) Produktudvikling omfattende bl.a.:
- identifikation af turistproduktet, udvikling af ikke-traditionelle og nye turistprodukter, tilpasning af eksisterende produkter, herunder bevarelse og valorisering af kulturarven og miljøet, forvaltning, beskyttelse og bevarelse af flora og fauna, historiske og samfundsmæssige aktiver og andre naturaktiver, udvikling af hjælpetjenester
- tilskyndelse til private investeringer i OLT's turistsektor, særlig i form af joint ventures
- levering af håndværksarbejder af kulturel karakter til turistmarkedet.
c) Markedsudvikling omfattende bl.a.:
- bistand til at indkredse og realisere mål og planer for udvikling af markedet på lokalt, subregionalt, regionalt og internationalt plan
- støtte til OLT's bestræbelser på at vinde adgang til tjenesteydelser, der står til rådighed for turistsektoren, f.eks. centrale reservationssystemer, lufttrafikkontrol- og sikkerhedssystemer
- afsætnings- og reklametiltag og støtte hertil inden for rammerne af integrerede programmer og projekter for udvikling af markedet og for at forbedre markeds indtrængningen, særlig rettet mod sådanne, som skaber turiststrømmene på de traditionelle og ikke-traditionelle markeder samt specifikke aktiviteter som f.eks. deltagelse i særlige handelsarrangementer, såsom messer, fremstilling af kvalitetsdokumentation, film og markedsføringsmateriale.
d) Forskning og information omfattende bl.a.:
- forbedring af turistinformationssystemerne og indsamling, analyse, udbredelse og udnyttelse af statistiske data
- evaluering af de socioøkonomiske virkninger af turisme på OLT's økonomier med vægten særlig lagt på udvikling af komplementaritet med andre områder som f.eks. levnedsmiddelindustrien, byggeriet, teknologi og forvaltning i OLT og de omliggende regioner.
Artikel 14
Handelsrelaterede områder
1. Fællesskabet bidrager til som led i hvert OLT's udviklingsstrategier at styrke OLT's evne til at behandle alle emner med tilknytning til handel, eventuelt sammen med forbedring og støtte af institutionerne.
2. Fællesskabet samarbejder med OLT om at realisere de almindelige principper om beskyttelse og fremme af investeringer.
3. Fællesskabet bidrager til at styrke samarbejde med OLT med sigte på sammen med de relevante konkurrencetilsyn at udforme og støtte en effektiv konkurrencepolitik, der gradvis skal sikre en effektiv anvendelse af konkurrencereglerne i både private og statslige virksomheder. Samarbejdet på dette område skal navnlig omfatte støtte til skabelse af en egnet lovgivning og den administrative gennemførelse, idet der tages særligt hensyn til de mindst udviklede OLT.
4. Fællesskabet styrker vedvarende samarbejdet med OLT, som bl.a. skal omfatte følgende om råder:
a) udarbejdelse af lovgivning med henblik på at beskytte og håndhæve intellektuelle ejendomsrettigheder og hindre, at sådanne rettigheder misbruges af deres indehavere eller krænkes af konkurrenter, samt oprette og styrke lokale, nationale og regionale organer og andre organer og bl.a. støtte regionale organisationer inden for intellektuel ejendomsret, der varetager håndhævelse og beskyttelse af sådanne rettigheder, herunder med personaleuddannelse
b) indgåelse af aftaler om beskyttelse af varemærker og geografiske betegnelser for produkter af særlig betydning.
5. Fællesskabet bidrager til OLT's bestræbelser inden for standardisering og certificering med henblik på udbredelse af systemer, der er indbyrdes forenelige mellem Fællesskabet og OLT. Samarbejdet skal navnlig omfatte:
a) foranstaltninger til at fremme større anvendelse af internationale tekniske forskrifter og standarder og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, herunder specifikke sektorforanstaltninger under hensyntagen til OLT's økonomiske udviklingsniveau
b) et samarbejde på området kvalitetsstyring og kvalitetsgaranti i udvalgte sektorer af betydning for OLT
c) støtte til OLT-initiativer til kapacitetsudvikling inden for overensstemmelsesvurdering, måling og standardisering
d) udvikling af forbindelser mellem Fællesskabets og OLT's institutioner vedrørende standardisering, overensstemmelsesvurdering og certificering.
6. Fællesskabet bidrager til at styrke samarbejdet med OLT på området for menneskers sundhed og på dyre- og plantesundhedsområdet med henblik på at udvikle kapaciteten i den offentlige og private sektor på området.
7. Fællesskabet bidrager på linje med Rio-principperne til at styrke samarbejdet med OLT, således at handels- og miljøpolitikken supplerer hinanden indbyrdes. Samarbejdet retter sig navnlig mod:
a) at fastlægge sammenhængende lokale, nationale, regionale og internationale politikker
b) at styrke kontrollen af varers og tjenesteydelsers kvalitet fra et miljøbeskyttelsessynspunkt
c) at forbedre metoderne for miljøvenlig produktion i de relevante sektorer.
8. Fællesskabet samarbejder med OLT på området arbejdsstandarder. Samarbejdet herom vil navnlig kunne omfatte følgende:
a) informationsudveksling om parternes respektive lovgivning og bestemmelser vedrørende arbejde
b) bistand til udarbejdelse af arbejdslovgivning og styrkelse af bestående lovgivning
c) skole- og oplysningsprogrammer med henblik på at afskaffe børnearbejde
d) håndhævelse af lovgivning og bestemmelser om arbejde.
9. Fællesskabet samarbejder med OLT om forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugernes sundhed ved
a) at styrke den institutionelle og tekniske kapacitet på området
b) at oprette systemer for hurtig varsling og gensidig information om farlige produkter
c) at udveksle information og erfaringer om indførelse af systemer for tilsyn med markedsførte produkter og deres funktionsmåde og om produktsikkerhed
d) at informere forbrugerne bedre om de tilbudte produkters og tjenesteydelsers pris og kendetegn
e) at anspore til udvikling af private forbrugersammenslutninger og kontakter mellem repræsentanter for forbrugergrupper
f) at gøre de forbrugerorienterede politikker og systemer indbyrdes mere kompatible
g) at underrette om ikrafttrædelsen af lovgivning og fremme samarbejdet om undersøgelser af farlig eller illoyal handelspraksis
h) at forbyde eksport af varer og tjenesteydelser, hvis markedsføring er forbudt i produktionslandet.
10. Fællesskabet støtter den indsats, der gøres af offentlige og private OLT-aktører inden for informationsteknologi og telekommunikation med henblik på:
a) at modernisere telekommunikationsinfrastrukturer, datatransmissionstjenester, fjernbehandlingsapplikationer og telematikapplikationsprojekter
b) at udvikle og forbedre de serviceydelser og menneskelige kapaciteter, der er nødvendige for at realisere et informationssamfund, og integrere disse serviceydelser bedst muligt i en regional sammenhæng
c) at forbedre bevidstheden om økonomiske muligheder samt udvekslingen af erfaringer og knowhow
d) at levere bedre information til brugerne af disse ressourcer
e) at udnytte potentialet i denne sektor optimalt og bæredygtigt
f) at udvikle anvendelsen af kommunikations- og informationsteknologi på undervisningsområdet, herunder fjernundervisning
g) at øge elektronisk handel og økonomisk samarbejde
h) at forbedre og modernisere sundhedsnetværk ved udvikling af forbindelser mellem hospitaler, anvendelse af fjerndiagnosticering og oprettelse af fælles databaser
i) at udvikle multimedieadgang til kulturelle ressourcer og turistressourcer
j) at forbedre og øge anvendelsen af informations- og kommunikationsteknologi i industrien og med henblik på innovation.
Artikel 15
Sociale sektorer
Fællesskabet bidrager inden for rammerne af hvert OLT's udviklingsstrategi til aktioner for menneskelig og social udvikling. Samarbejdet vil navnlig kunne støtte programmer, der er rettet mod følgende sektorer:
a) Styrkelse af undervisningspolitik og institutioner (bygninger og undervisningsmateriale), fremmedsprogsundervisning og uddannelse af lærere, undervisning på primær og sekundærtrinnet og erhvervsuddannelse, videregående uddannelser (herunder aktiviteter i specifikke sektorer, f.eks. landbrugsuddannelse).
På uddannelsesområdet bør vægten lægges på udvidet adgang til grundlæggende uddannelse og forbedring af dennes kvalitet ved opførelse af flere skoler, renovation af klasselokaler og levering af undervisningsmateriale, uddannelse af lærere og tildeling af studiestipendier til ubemidlede studerende.
b) Reformer på sundhedsområdet, styrkelse af sundhedspolitikken og -institutionerne, lægeuddannelse og medicinsk forskning, sundhedsinfrastruktur, hiv/aids.
På sundhedsområdet skal projekterne bidrage til at sikre primære og forebyggende sundhedsydelser, navnlig familieplanlægning og moder/barn-sundhedsydelser.
c) Befolknings- og familieplanlægningspolitik, moder/barn-sundhedsydelser, herunder støtte til projekter for næste generations uddannelse og udvikling.
d) Styrkelse af effektiviteten af politikkerne for bekæmpelse af produktion af, distribution af og ulovlig handel med alle former for narkotika og psykotrope stoffer, forebyggelse og bekæmpelse af stofmisbrug under hensyn til arbejdet på dette område i de internationale instanser.
Samarbejdet rettes mod følgende aspekter:
i) uddannelse og politik vedrørende stofmisbrugeres sundhed og rehabilitering, herunder projekter for genindpasning af stofmisbrugere i arbejds- og samfundslivet
ii) foranstaltninger til fremme af alternative økonomiske muligheder, som f.eks. programmer for alternativ udvikling i områder, hvor der ulovligt dyrkes narkotikaafgrøder, sammen med effektiv strafforfølgning
iii) faglig, finansiel og administrativ bistand til kontrol af handelen med prækursorer og indførelse af samme standarder som dem, der anvendes i Fællesskabet og de berørte internationale instanser.
iv) faglig, finansiel og administrativ bistand til forebyggelse, behandling og bekæmpelse af stofmisbrug
v) faglig bistand og uddannelse og indførelse af standarder vedrørende forhindring af hvidvaskning af penge svarende til dem, der er vedtaget i Fællesskabet og andre internationale instanser, navnlig den finansielle taskforce vedrørende hvidvaskning af penge
vi) udveksling af relevante oplysninger til gennemførelse af litra a)-d).
e) Vandpolitik og institutionsopbygning, beskyttelse af vandressourcer, affaldshåndtering (vand til landbrugsformål og energi behandles i den relevante sektor).
Hvad angår vandforsyning og spildevandsrensning skal målet være at levere service til områder, der ikke tilgodeses i tilstrækkeligt omfang. Finansieringen af foranstaltninger til fremme af adgangen til drikkevandsforsyning og spildevandsrensning bidrager direkte til udviklingen af de menneskelige ressourcer ved at forbedre sundhedstilstanden og dermed at gøre personer, der ikke allerede har adgang til denne service, mere produktive. Der er stadig behov for at udvide denne basisservice med hensyn til vandforsyning, vandrensning og transport til befolkningen i by- og landområder, og det skal gøres på miljømæssigt bæredygtige måder.
f) Fællesskabet samarbejder med OLT om bevarelse, bæredygtig udnyttelse og forvaltning af disses biodiversitet under hensyn til Fællesskabets handlingsplan vedrørende den biologiske mangfoldighed.
Samarbejdet på dette område vil bl.a. kunne rettes mod:
i) at støtte udarbejdelse, ajourføring og gennemførelse af nationale strategier og handlingsplaner vedrørende biodiversiteten
ii) at lette oprettelsen af lokale, regionale og subregionale instanser for informationsudveksling og tilsyn med og evaluering af fremskridt med gennemførelsen af konventionen om den biologiske mangfoldighed(7)
iii) at opbygge og ajourføre databaser vedrørende OLT's biodiversitet
iv) at gennemføre egnede foranstaltninger vedrørende adgang til genetiske ressourcer
v) at arbejde for indgåelse af aftaler med den private sektor om udnyttelse af landets genetiske ressourcer, således at lokalbefolkningen reelt drager fordel af de økonomiske følgevirkninger af sådanne aftaler, og at udnyttelsen af de genetiske ressourcer ikke griber ind i beskyttelsen og bevarelsen af biodiversiteten
vi) at hjælpe OLT til at deltage aktivt i politikformuleringsprocessen og i forhandlinger inden for rammerne af biodiversitetskonventionen.
g) Projekter og programmer for boliger og integreret byudvikling.
Med hensyn til byudvikling rettes indsatsen mod bygning og reparation af veje og anden basisinfrastruktur, navnlig socialt boligbyggeri.
Artikel 16
Regionalt samarbejde og regional integration
Samarbejdet sikrer, at der ydes en effektiv støtte til at virkeliggøre de mål og prioriteter, som OLT's myndigheder fastsætter for samarbejdet og integrationen på regionalt og subregionalt plan.
1) Det regionale samarbejde retter sig mod aktioner, der aftales mellem
a) to eller flere OLT
b) et eller flere OLT og en eller flere AVS- eller ikke-AVS-nabostater
c) et eller flere OLT og en eller flere AVS-stater eller en eller flere af de regioner i den yderste periferi, der er omhandlet i traktatens artikel 299, stk. 2, (Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion, Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer)
d) to eller flere regionale organer, som OLT er part i
e) et eller flere OLT og regionale organer, som OLT, AVS-staterne eller en eller flere af regionerne i den yderste periferi er part i.
2) Inden for disse rammer skal samarbejdet rettes mod:
a) at anspore til gradvis integration af OLT i verdensøkonomien
b) at fremskynde det økonomiske samarbejde og den økonomiske udvikling, både inden for OLT- og AVS-regionerne og mellem dem indbyrdes
c) at fremme den frie bevægelighed for personer, varer, tjenesteydelser, kapital, arbejdskraft og teknologi
d) at fremskynde diversifikationen af økonomierne og koordinationen og harmoniseringen af politikkerne for regionalt og subregionalt samarbejde, og
e) at befordre og udvikle handelen mellem og inden for OLT samt med regionerne i den yderste periferi, AVS-staterne og andre tredjelande.
3) På området regional integration retter samarbejdet sig mod:
a) at udvikle og styrke kapaciteten i institutionerne og organisationerne for regionalt samarbejde og regional integration for at fremme dette samarbejde og denne integration
b) at anspore de mindst udviklede OLT til at deltage i udviklingen af regionale markeder og at drage fordel deraf
c) at gennemføre en sektorreformpolitik på regionalt plan
d) at liberalisere samhandel og betalinger
e) at stimulere investeringerne over grænserne, både udenlandske og indenlandske, og andre initiativer til regional eller subregional økonomisk integration
f) at dække nettoovergangsomkostningerne ved den regionale integration for budgetressourcerne og betalingsbalancen.
4) Samarbejdet på området regionalt samarbejde omfatter en lang række funktioner og emner, som afføder fælles problemer, og giver mulighed for stordriftsfordele, navnlig
a) infrastruktur, herunder transport- og kommunikationsinfrastruktur og de dermed forbundne sikkerhedsproblemer, og energi
b) miljø, forvaltning af vandressourcer
c) sundhed, uddannelse og erhvervsuddannelse
d) forskning og videnskabeligt og teknisk samarbejde
e) regionale initiativer til forebyggelse af katastrofer og til afhjælpning af følgerne heraf
f) andre områder som f.eks. våbenkontrol, narkotika, organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge, bedrageri og korruption.
5) Samarbejdet støtter også interregionale projekter og initiativer inden for OLT og inden for AVS-staterne.
Artikel 17
Kulturelt og socialt samarbejde
Samarbejdet bidrager til OLT's selvstændige udvikling med fokus på befolkningen og forankring i hvert folks kultur. Den menneskelige og kulturelle dimension skal slå igennem i alle sektorer og alle udviklingsprojekter og -programmer. Samarbejdet støtter OLT-myndighedernes politikker og foranstaltninger til bedre at udnytte de menneskelige ressourcer, at øge deres egen skaberevne og at fremme deres kulturelle identitet. Det fremmer inddragelsen af befolkningen i udviklingsprocessen.
I dette samarbejde skal der navnlig
- tages hensyn til den kulturelle og sociale dimension
- arbejdes for fremme af de kulturelle identiteter og den tværkulturelle dialog, særlig hvad angår bevarelse af kulturarven, fremstilling og udbredelse af kulturgoder, kulturarrangementer, information og kommunikation
- iværksættes aktioner til en bedre udnyttelse af de menneskelige ressourcer, særlig hvad angår uddannelse og erhvervsuddannelse, videnskabeligt og teknisk samarbejde, kvindernes rolle i udviklingsprocessen, sundhed og bekæmpelse af stofmisbrug, befolkning og demografi.
TREDJE DEL
VIRKEMIDLERNE I OLT-EF-SAMARBEJDET
AFSNIT I
SAMARBEJDE INDEN FOR UDVIKLINGSFINANSIERING
Kapitel 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 18
Mål
Målet for samarbejdet inden for udviklingsfinansiering er ved hjælp af tilstrækkelige finansielle midler og relevant faglig bistand:
a) at støtte og fremme OLT's egne bestræbelser på at sikre en bæredygtig økonomisk, social og kulturel udvikling på grundlag af gensidig interesse og i erkendelse af den indbyrdes afhængighed
b) at bidrage til at hæve OLT-befolkningernes levestandard
c) at fremme foranstaltninger, der kan mobilisere lokalsamfunds, foreningers, sammenslutningers og enkeltpersoners initiativkapacitet samt deres inddragelse i udformningen og gennemførelsen af udviklingsprogrammer
d) med sigte på bekæmpelse af fattigdom at bidrage til, at befolkningen får det størst mulige udbytte af udviklingsprocessen
e) at bidrage til udvikling af OLT's evne til at innovere, tilpasse og omdanne lokale teknologier og til at beherske egnede nye teknologier
f) at støtte OLT's bestræbelser på at opnå økonomisk diversifikation bl.a. ved at bidrage til en bæredygtig udforskning, bevarelse, forarbejdning og udnyttelse af deres naturressourcer
g) at støtte og fremme en optimal udvikling af de menneskelige ressourcer i OLT
h) at fremhjælpe yderligere finansielle strømme til OLT, som opfylder OLT's skiftende behov, og at støtte OLT's bestræbelser på at harmonisere det internationale samarbejde om deres udvikling gennem samfinansiering med andre finansieringsinstitutioner eller tredjepart
i) at fremme direkte private investeringer i OLT, at støtte udviklingen af en sund, blomstrende og dynamisk privat sektor i OLT og at fremhjælpe lokale, nationale og udenlandske private investeringsstrømme til produktionssektorerne i OLT
j) at fremme det regionale samarbejde og den regionale solidaritet og integration mellem OLT samt mellem OLT og AVS-staterne
k) at drage omsorg for, at der oprettes mere afbalancerede økonomiske og sociale forbindelser og skabes en bedre forståelse mellem OLT, AVS-staterne, medlemsstaterne og resten af verden med henblik på at hjælpe med til OLT's integration i verdensøkonomien
l) at sørge for, at der kan ydes katastrofebistand til OLT, der som følge af naturkatastrofer eller ekstraordinære omstændigheder med tilsvarende virkninger har alvorlige økonomiske og sociale vanskeligheder af exceptionel karakter
m) at hjælpe de mindst udviklede OLT med at overvinde specifikke hindringer, som hæmmer deres udviklingsbestræbelser.
Artikel 19
Principper
1. Samarbejdet med henblik på udviklingsfinansiering er baseret på partnerskab, komplementaritet og subsidiaritet, og det:
a) iværksættes i overensstemmelse med de associerings- og udviklingsstrategier, der vedtages i henhold til artikel 4, under hensyn til OLT's respektive geografiske, sociale og kulturelle karakteristika samt deres specifikke potentiale
b) sikrer, at ressourcerne tildeles på et forudseeligt og regelmæssigt grundlag
c) er fleksibelt og tilpasset situationen i hvert OLT.
2. Medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen for at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med anvendelsen af fællesskabsmidler.
3. Fællesskabets aktiviteter fastlægges efter en partnerskabstilgang i et nært samråd mellem Kommissionen, de berørte OLT-myndigheder og den medlemsstat, det pågældende OLT hører under. Partnerskabet tilgodeser hver af parternes respektive institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser.
4. Fællesskabets og medlemsstaternes bidrag skal være komplementære, jf. dog artikel 25, stk. 1, andet afsnit.
5. Aktionerne gennemføres i medfør af nærhedsprincippet af myndighederne i det berørte OLT, uden at dette dog berører Kommissionens kompetence til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med anvendelsen af fællesskabsmidlerne.
Artikel 20
Enhedsprogrammeringsdokumenter
1. OLT's myndigheder, Kommissionen og den medlemsstat, det pågældende OLT hører under, fastlægger i henhold til artikel 4 i et partnerskab den strategi og de prioritetsmål, som SPD skal baseres på.
2. OLT's myndigheder har ansvaret for:
a) at fastlægge deres prioriteter, som samarbejdsstrategien skal baseres på
b) som led i en sektorprogrammering at indkredse projekter og programmer og fastlægge ledsageforanstaltninger, som garanterer, at de foreslåede foranstaltninger bliver bæredygtige og levedygtige
c) at udarbejde projekt- og programakterne
d) at forberede, forhandle om og indgå kontrakter
e) at gennemføre og forvalte projekterne og programmerne
f) at vedligeholde projekterne og programmerne og sikre deres bæredygtighed.
3. OLT's myndigheder og Kommissionen har det fælles ansvar for:
a) at vedtage SPD
b) at sikre sig, at der gives adgang på lige betingelser til deltagelse i udbud og kontrakter
c) at følge og evaluere virkningerne og resultaterne af projekter og programmer
d) at sikre sig, at projekterne og programmerne gennemføres på en passende, hurtig og effektiv måde.
4. Kommissionen skal træffe finansieringsafgørelsen om den samlede tildeling svarende til SPD efter proceduren i artikel 24.
5. Medmindre andet er fastsat i denne afgørelse, vedtages eller anses enhver afgørelse, der kræver en af associeringens parters godkendelse, for vedtaget seks måneder efter meddelelsen fra den anden part.
Artikel 21
Anvendelsesområde
Der kan inden for den strategi og de prioriteter, som det berørte OLT har fastlagt på lokalt og regionalt plan, ydes finansiel støtte til aktioner, der bidrager til at virkeliggøre de mål, der er fastlagt i denne afgørelse.
Følgende aktiviteter indgår i anvendelsesområdet:
a) sektorpolitik og -reformer samt projekter, der hænger sammen hermed
b) udvikling af institutioner, kapacitetsopbygning og integration af miljøaspekter
c) programmer for fagligt samarbejde
d) humanitær bistand og nødhjælpsaktioner
e) supplerende støtte i tilfælde af udsving i indtægterne fra eksport af varer og tjenesteydelser.
Artikel 22
Finansieringsberettigede
1. Der kan i henhold til denne afgørelse ydes finansiel bistand til følgende enheder eller organer:
a) OLT
b) regionale eller mellemstatslige instanser, som et eller flere OLT er part i, og som har fået overdraget beføjelser fra OLT's myndigheder
c) blandede organer, der er oprettet af Fællesskabet og OLT for at virkeliggøre visse specifikke mål.
2. Der kan med det eller de berørte OLT's myndigheders samtykke også ydes støtte til:
a) lokale, nationale og/eller regionale offentlige eller halvoffentlige organer, lokale myndigheder i OLT, navnlig finansieringsinstitutter og udviklingsbanker
b) selskaber og virksomheder i OLT og i regionale grupper
c) en medlemsstats virksomheder for at sætte dem i stand til ud over den indsats, de allerede selv gør, at gennemføre produktive projekter i et OLT
d) finansieringsformidlere i OLT eller Fællesskabet, der fremmer og finansierer private investeringer i OLT
e) aktørerne i det decentrale samarbejde og andre ikke-statslige aktører i OLT og Fællesskabet for at sætte dem i stand til at iværksætte projekter og programmer på det økonomiske, kulturelle, sociale og uddannelsesmæssige område i OLT som led i det decentrale samarbejde, der er nævnt i artikel 29.
Artikel 23
Programmering og gennemførelse
Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelser for denne del og for bilag II A til D inden tolv måneder efter denne afgørelses ikrafttræden efter proceduren i artikel 24 og i overensstemmelse med artikel 7 i samarbejde med OLT.
Den støtter OLT's fulde anvendelse af de instrumenter, der er fastsat i denne afgørelse, navnlig handelsbestemmelserne og de finansielle bestemmelser, ved at fremkomme med de relevante retningslinjer og informationer inden tolv måneder efter dens ikrafttræden.
Disse bestemmelser omfatter navnlig:
a) procedure for udarbejdelse af SPD og hovedelementerne heri
b) procedurer og kriterier for opfølgning, revision og forudgående, midtvejs og efterfølgende evaluering samt gennemgang og gennemførelse af SPD, herunder også procedurer og kriterier for Kommissionens deltagelse i disse aktiviteter
c) udarbejdelse af periodiske rapporter m.m.
d) detaljerede regler for de finansielle korrektioner, der er nævnt i artikel 32.
Finans- og regnskabsprocedurerne fastlægges i finansforordningen for 9. EUF.
Artikel 24
EUF-OLT-Udvalget
1. Kommissionen bistås om fornødent af det udvalg, der er nedsat ved den interne aftale.
2. Når udvalget udøver de beføjelser, der tillægges det ved denne afgørelse, betegnes det "EUF-OLT-Udvalget". Forretningsordenen for det udvalg, der er nedsat ved den interne aftale, finder anvendelse på EUF-OLT-Udvalget.
3. EUF-OLT-Udvalget koncentrerer sit arbejde om grundlæggende spørgsmål vedrørende udviklingssamarbejdet i OLT og regionerne. Med sigte på sammenhæng, koordination og komplementaritet følger det gennemførelsen af SPD.
4. EUF-OLT-Udvalget afgiver udtalelse om:
a) udkastene til SPD og eventuelle ændringer heraf
b) gennemførelsesbestemmelserne til denne del samt til bilag II A til D.
5. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om udkastet inden for en frist, som formanden fastsætter. Udvalget udtaler sig med det flertal, der er angivet i artikel 21, stk. 4, i den interne aftale. Ved afstemninger i udvalget vægtes de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, som anført i ovennævnte artikels stk. 3. Formanden deltager ikke i afstemningen.
6. Kommissionen vedtager foranstaltningerne, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, meddeles de omgående Rådet af Kommissionen. Kommissionen kan i så fald udsætte anvendelsen af de foranstaltninger, den har vedtaget, i et tidsrum på højst tre måneder regnet fra datoen for denne meddelelse.
7. Rådet kan med det flertal og med den vægtning, der er nævnt i stk. 5, træffe anden afgørelse inden for det tidsrum, der er fastsat i stk. 6.
8. Kommissionen informerer udvalget om opfølgningen, evalueringen og revisionen af SPD.
Kapitel 2
Ressourcer, der stilles til rådighed for OLT
Artikel 25
Finansiel bistand
1. Det samlede beløb for Fællesskabets bistand til de formål, der er beskrevet i kapitel 1, fordelingen heraf, retningslinjerne og finansieringsbetingelserne samt anvendelsen af bistanden for perioden 2000 til 2007 findes i bilag II A til D og i kapitel 3, uden at dette dog berører de foranstaltninger, som Kommissionen skal træffe, jf. artikel 24.
Den finansielle bistand i medfør af denne afgørelse kan dække alle lokale og eksterne udgifter til projekter og programmer, også faste udgifter.
2. OLT har desuden adgang til de finansieringsmuligheder, som er åbnet med den gældende lovgivning til fordel for de udviklingslande, der er opregnet i bilag II E, samt til de fællesskabsprogrammer, der er opregnet i bilag II F.
Kapitel 3
Støtte af investeringer i den private sektor
Artikel 26
Investeringsfremme
OLT's myndigheder, medlemsstaterne og Fællesskabet, der anerkender betydningen af private investeringer for at fremme deres udviklingssamarbejde og erkender nødvendigheden af at tage skridt til at stimulere sådanne investeringer, vil:
a) iværksætte foranstaltninger med henblik på at tilskynde private investorer, der retter sig efter OLT-EF-udviklingssamarbejdets mål og prioriteter og de gældende love og bestemmelser, til at deltage i udviklingsbestræbelserne
b) indrømme disse investorer en retfærdig og rimelig behandling
c) træffe foranstaltninger og vedtage bestemmelser, der kan medvirke til at skabe og opretholde et forudseeligt og sikkert investeringsklima, og forhandle om aftaler til at forbedre dette klima
d) befordre et effektivt samarbejde mellem OLT's økonomiske beslutningstagere og mellem disse og økonomiske beslutningstagere i Fællesskabet for at øge kapitalstrømmene, forvaltningskompetencen, teknologi og andre former for knowhow
e) sørge for at fremme yderligere private finansielle strømme mellem Fællesskabet og OLT ved navnlig at bidrage til at fjerne hindringer for OLT-operatørers adgang til de internationale kapitalmarkeder, herunder også Fællesskabets
f) skabe et klima, der kan bidrage til at udvikle finansieringsinstitutionerne og til at mobilisere de fornødne ressourcer til kapitaldannelse og øget foretagsomhed
g) stimulere udviklingen af virksomheder ved at træffe de fornødne foranstaltninger til at forbedre virksomhedsklimaet og navnlig skabe nogle retlige og administrative rammer, der kan tilskynde til og fremme vækst og udvikling af en dynamisk privat sektor, herunder virksomheder på græsrodsniveau
h) styrke OLT's lokale institutioners kapacitet til at stille med et bredt udvalg af servicetilbud, som kan fremme lokalbefolkningens inddragelse i industri- og handelsvirksomhed.
Artikel 27
Støtte og finansiering af investeringer
Samarbejdet stiller på lang sigt ressourcer til rådighed til at bidrage til at fremme væksten i den private sektor og til at mobilisere indenlandsk og udenlandsk kapital til dette formål. Samarbejdet stiller i denne forbindelse navnlig følgende til rådighed:
a) gavebistand til dækning af faglig og finansiel bistand til støtte for udvikling af de menneskelige ressourcer, institutionel kapacitetsopbygning og andre former for institutionel støtte i forbindelse med en given investering; foranstaltninger til at øge virksomhedernes konkurrenceevne og styrke de private finansielle og ikke-finansielle formidleres kapacitet; lettelse og fremme af investeringerne og tiltag til forbedring af konkurrenceevnen
b) rådgivnings- og konsulentvirksomhed for at bidrage til at skabe et favorabelt klima for investering og et informationsgrundlag til at lede og befordre kapitalstrømmene
c) gavebistand finansieret via investeringsfaciliteten som omhandlet i bilag II C
d) lån af EIB's egne midler.
Betingelserne vedrørende investeringsfaciliteten og ovennævnte lån er fastlagt i henholdsvis bilag II B og C.
Kapitel 4
Supplerende støtte i tilfælde af udsving i eksportindtægterne
Artikel 28
Supplerende støtte
1. Inden for det finansielle rammebeløb, jf. bilag II A, afsættes der en supplerende støtte til at afdæmpe de negative følger af kortfristede udsving i eksportindtægterne, særlig i landbrugs- og minesektoren, som vil kunne bringe realiseringen af OLT's udviklingsmål i fare.
2. Formålet med støtten i tilfælde af kortfristede udsving i eksportindtægterne er at beskytte makroøkonomiske og sektorielle reformer og politikker, som risikerer at blive negativt påvirket af en nedgang i indtægterne, og at modvirke de negative virkninger af ustabile eksportindtægter, navnlig fra landbrugs- og mineprodukter.
3. OLT-økonomiernes afhængighed af eksport, navnlig inden for landbrugs- og minesektoren, tages med i betragtningerne ved tildelingen af ressourcer, jf. bilag II D. I denne sammenhæng vil de mindst udviklede lande modtage en gunstigere behandling.
4. De supplerende ressourcer vil blive anvendt i overensstemmelse med de specifikke retningslinjer for støtteordningen, som er omhandlet i bilag II D.
5. Fællesskabet støtter tillige markedsbaserede forsikringsordninger udformet for OLT, der søger at beskytte sig mod risikoen for udsving i eksportindtægterne.
Kapitel 5
Støtte til andre aktører i samarbejdet
Artikel 29
Mål og finansiering
1. For at imødekomme lokalsamfundenes udviklingsbehov og anspore alle aktører i det decentrale samarbejde, der vil kunne bidrage til OLT's selvstændige udvikling, til at fremkomme med forslag om og gennemføre initiativer, støtter OLT-EF-samarbejdet disse udviklingsaktioner inden for en ramme fastsat af de berørte OLT og de medlemsstater, de hører under, og inden for rammerne af SPD-bestemmelserne.
2. I denne forbindelse ydes der finansiel støtte til følgende decentrale projekter og mikroprojekter:
a) De samarbejdspartnere, der kan opnå finansiel bistand i henhold til dette kapitel, er aktører inden for det decentrale samarbejde i Fællesskabet og OLT eller andre udviklingslande, dvs. lokale myndigheder, ikke-statslige organisationer, lokale erhvervssammenslutninger og initiativgrupper, kooperativer, fagforeninger, kvinde- eller ungdomsorganisationer, undervisnings- og forskningsinstitutioner, kirker og enhver ikke-statslig sammenslutning, som vil kunne yde bidrag til udviklingsprocessen.
Denne form for samarbejde skal mobilisere færdigheder, innoverende indsatsformer og ressourcer fra aktørerne i det decentrale samarbejde til fordel for OLT's udvikling. Støtten skal navnlig tage hensyn til fælles aktioner mellem Fællesskabet, OLT og andre udviklingslande.
b) Lokale mikroprojekter skal have en økonomisk og social indvirkning på befolkningens liv, opfylde et tydeligt og konstateret prioriteret behov og gennemføres på initiativ og med aktiv deltagelse af det lokalsamfund, som vil drage fordel deraf.
3. Projekter og programmer, der henhører under denne form for samarbejde, kan være et middel til at virkeliggøre de specifikke mål i SPD eller initiativer, der iværksættes af lokalsamfundene eller aktører i det decentrale samarbejde.
4. Den støtte, der ydes i henhold til dette kapitel, skal være supplerende eller om nødvendigt komplementær i forhold til bestemmelserne i bilag II.
5. Bidrag til finansieringen af mikroprojekter og decentralt samarbejde er gavebistand, der i princippet højst kan udgøre tre fjerdedele af de samlede projektomkostninger. Resten finansieres:
a) mikroprojekter: af det berørte lokalsamfund, enten i naturalier eller i form af tjenesteydelser eller kontant afhængigt af dets muligheder
b) decentralt samarbejde: af aktørerne i det decentrale samarbejde, idet de finansielle, faglige, materielle og andre ressourcer, som de stiller til rådighed som generel regel skal udgøre mindst 25 % af de anslåede omkostninger ved projektet eller programmet
c) når der undtagelsesvis er tale både om mikroprojekter og decentralt samarbejde: af myndighederne i det berørte OLT enten i form af et finansielt bidrag eller ved anvendelse af offentligt materiel eller levering af tjenesteydelser.
De gældende procedurer vedrørende projekter og programmer, der finansieres i forbindelse med mikroprojekter eller decentralt samarbejde, er de procedurer, der er fastlagt i denne afgørelse, navnlig gennemførelsesbestemmelserne til SPD.
Kapitel 6
Støtte til humanitær bistand og katastrofebistand
Artikel 30
Mål og midler
1. Der ydes humanitær bistand og katastrofebistand til OLT, der som følge af naturkatastrofer eller ekstraordinære omstændigheder med tilsvarende virkninger har alvorlige økonomiske og sociale vanskeligheder af exceptionel karakter. Den humanitære bistand og katastrofebistanden opretholdes, sålænge det er nødvendigt for at løse presserende problemer, som følger af disse situationer.
Den humanitære bistand og katastrofebistanden ydes alene på grundlag af katastrofeofrenes behov og interesser.
2. Den humanitære bistand og katastrofebistanden er bestemt til:
a) at redde menneskeliv i krisesituationer og efter kriser forvoldt af naturkatastrofer eller ekstraordinære omstændigheder med tilsvarende virkninger
b) at bidrage til finansieringen og forsendelsen af bistanden og den direkte formidling til modtagerne ved hjælp af alle disponible logistiske midler
c) rehabilitering på kort sigt og genopbygning for så hurtigt som muligt at kunne integrere eller reintegrere de berørte befolkningsgrupper
d) at afhjælpe behov, der opstår som følge af befolkningsbevægelser, f.eks. flygtninge, fordrevne og repatrierede, efter naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer, med henblik på, så længe det er nødvendigt at hjælpe flygtninge og fordrevne, uanset hvor de befinder sig, og at lette deres frivillige genbosættelse
e) at hjælpe OLT med at udforme og afpudse mekanismer til forebyggelse af og beredskab til katastrofer, herunder hurtige varslingssystemer, for dermed at afbøde konsekvenserne af sådanne katastrofer.
3. På samme måde kan der ydes støtte til OLT, som modtager flygtninge eller repatrierede til at afhjælpe presserende behov, som ikke falder ind under katastrofebistand.
4. De i denne artikel omhandlede typer bistand finansieres over fællesskabsbudgettet. De kan dog ekstraordinært finansieres over tildelingerne i bilag II A som supplement til den pågældende budgetpost.
5. Den humanitære bistand og katastrofehjælpen iværksættes på anmodning af det berørte OLT, Kommissionen, den medlemsstat, det pågældende OLT hører under, internationale organisationer eller lokale eller internationale ikke-statslige organisationer. Bistanden forvaltes og ydes ifølge procedurer, der åbner mulighed for hurtige, smidige og effektive indgreb. Kommissionen vedtager de nødvendige gennemførelsesbestemmelser hertil.
Kapitel 7
Gennemførelsesprocedurer
Artikel 31
Faglig bistand
1. Der kan på Kommissionens initiativ eller på dennes vegne finansieres undersøgelser eller faglig bistand til udarbejdelse, overvågning, evaluering af og kontrol med gennemførelsen af denne afgørelse.
Undersøgelserne eller den faglige bistand finansieres via den samlede tildeling af gavebistand.
2. På OLT's initiativ kan der finansieres undersøgelser eller faglig bistand til gennemførelse af de i SPD angivne aktiviteter efter udtalelse fra Kommissionen.
Undersøgelserne eller den faglige bistand finansieres via tildelingen til det pågældende OLT.
Artikel 32
Finanskontrol
1. Det berørte OLT har i første række ansvaret for den finansielle kontrol med interventionen. Det gennemfører i givet fald denne kontrol i samordning med den medlemsstat, det hører under, efter gældende nationale bestemmelser.
2. Kommissionen har ansvaret for:
a) at der i det berørte OLT findes et velfungerende forvaltnings- og kontrolsystem, for således at garantere, at fællesskabsmidlerne anvendes korrekt og effektivt
b) i tilfælde af uregelmæssigheder at rette henstillinger eller sende anmodninger om korrigerende foranstaltninger til at afhjælpe uregelmæssigheder eller korrigere mangler ved forvaltningen.
3. Kommissionen, det berørte OLT og eventuelt den medlemsstat, det hører under, samarbejder på basis af administrative ordninger på årlige eller halvårlige møder om at koordinere programmer, metoder og kontrol.
4. Med hensyn til de finansielle korrektioner:
a) er det det berørte OLT, der i første række har ansvaret for at påvise og korrigere finansielle uregelmæssigheder
b) griber Kommissionen dog ind, hvis det berørte OLT ikke foretager korrektion, og hvis et forligsmøde ikke giver resultat, og nedsætter eller inddrager restbeløbet af den samlede tildeling svarende til SPD-finansieringsafgørelsen.
Kapitel 8
Overgang fra tidligere europæiske udviklingsfonde (EUF) til 9. EUF
Artikel 33
Gennemførelse af tidligere EUF og overgangsfase
1. Forpligtelser i henhold til 6., 7. og 8. EUF, der er indgået inden ikrafttrædelsen af denne afgørelse, indfries fortsat efter de gældende regler for disse EUF.
Ressourcer fra 6., 7. og 8. EUF, som blev tildelt OLT inden denne afgørelses ikrafttræden, vil fortsat være tildelt OLT. Disse ressourcer skal fortsat udnyttes i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i afgørelse 91/482/EØF, der fortsat finder anvendelse til sådanne formål, indtil den interne aftale om oprettelse af 9. EUF træder i kraft.
Indtil den interne, 31. december i aftale om oprettelse af 9. EUF i kraft, varetager de instanser, der forestår forvaltningen og gennemførelsen af Den Europæiske Udviklingsfonds ressourcer, dvs. EUF's ledende anvisningsberettigede, OLT's anvisningsberettigede og chefen for Kommissionens delegation, fortsat de forvaltnings- og gennemførelsesopgaver, der er tillagt dem ved afgørelse 91/482/EØF.
2. Alle restbeløb fra tidligere EUF på datoen for ikrafttrædelsen af den interne aftale om oprettelse af 9. EUF ikrafttræden samt alle beløb, der frigøres efter dette tidspunkt fra igangværende projekter i henhold til nævnte fonde, overføres til 9. EUF og anvendes i overensstemmelse med betingelserne i denne afgørelse.
Alle ressourcer, der således overføres til 9. EUF efter tidligere at have været tildelt et OLT's eller en regions vejledende program, forbliver tildelt dette OLT eller det regionale samarbejde.
Alle andre restbeløb, som ikke er tildelt et vejledende program, henlægges til 9. EUF's ikke-tildelte beløb. Det samlede beløb i denne afgørelse, suppleret med restbeløb overført fra tidligere EUF, dækker perioden 2000-2007. Denne bestemmelse gælder navnlig for ethvert restbeløb af de samlede beløb, der er omhandlet i artikel 118 og 142 i afgørelse 91/482/EØF vedrørende henholdsvis stabiliseringen af eksportindtægterne fra basislandbrugsprodukter (Stabex) og den særlige finansieringsfacilitet (Sysmin).
AFSNIT II
ØKONOMISK OG HANDELSMÆSSIGT SAMARBEJDE
Artikel 34
Mål
1. Målet for det økonomiske og handelsmæssige samarbejde er at fremme OLT's økonomiske og sociale udvikling, især gennem oprettelse af nære økonomiske forbindelser mellem dem og Fællesskabet som helhed.
Gennemførelsen af dette samarbejde skal have sammenhæng med målene for andre fælles politikker.
2. Fællesskabet påtager sig endvidere at støtte en effektiv integration af OLT i den globale økonomi samt udviklingen af deres handel med varer og tjenesteydelser på regionale markeder og verdensmarkedet.
Kapitel 1
Samhandelsordning for varer
Artikel 35
Fri adgang for varer med oprindelsesstatus
1. Varer med oprindelse i OLT fritages for importafgifter ved indførsel i Fællesskabet.
2. Begrebet varer med oprindelsesstatus og de tilhørende metoder for administrativt samarbejde er defineret i bilag III.
Artikel 36
Omladning af varer uden oprindelsesstatus i fri omsætning i OLT
1. Varer uden oprindelsesstatus i OLT, som befinder sig i fri omsætning i et OLT og genudføres til Fællesskabet i uændret stand, fritages for told og afgifter med tilsvarende virkning ved indførsel i Fællesskabet, forudsat:
a) at der for varerne i det pågældende OLT er betalt told eller afgifter med tilsvarende virkning på et niveau, der svarer til eller er større end den told, som gælder i Fællesskabet ved indførsel af de samme varer med oprindelse i tredjelande, som er omfattet af mestbegunstigelsesklausulen
b) at de ikke har været genstand for hel eller delvis fritagelse for eller godtgørelse af told eller afgifter med tilsvarende virkning, jf. dog stk. 2
c) de ledsages af en eksportlicens.
2. Kommissionen kan efter behørigt begrundet anmodning fra myndighederne i det pågældende OLT, henset til målene i denne afgørelse tillade offentlig OLT-støtte til dem, der gennemfører omladningsproceduren, jf. dog stk. 1.
I anmodningen skal navnlig anføres arten og det formodede omfang af den handel, for hvilken der kan udbetales støtte.
Støtten skal gives i form af støtte til transport af varer, der overgår til fri omsætning, herunder berettigede løbende udgifter i forbindelse med omladningsproceduren. Støtten må ikke bevirke en alvorlig forstyrrelse eller vanskeligheder, som kan medføre forringelser af situationen i en erhvervssektor i Fællesskabet eller i en eller flere medlemsstater.
OLT-myndighederne kan indgive bemærkninger til Kommissionen med det formål at levere yderligere oplysninger til støtte for deres skriftlige anmodning.
Hvis OLT-myndighederne anmoder herom, indkaldes en partnerskabsarbejdsgruppe som omhandlet i artikel 7, stk. 3, med henblik på at løse problemer opstået i forbindelse med administrationen af omladningsproceduren.
3. Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse:
a) på landbrugsprodukter opført i bilag I til traktaten eller på produkter henhørende under Rådets forordning (EØF) nr. 3448/93 af 6. december 1993 om en ordning for handelen med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter,(8) fra 1. februar 2002 og forudsat, at Kommissionen vedtager de nødvendige gennemførelsesordninger, med undtagelse af fiskeriprodukter:
A) henhørende under KN-kode 0303 31 10 00, 0304 20 95 10 og 0306 13 10, der er omladet gennem Grønland, inden for en årlig mængde på op til 10000 tons, og
B) henhørende under KN-kode 0302 21 10, 0303 31 10, 0305 49 10, 0306 12 10, 0306 12 90, 0306 22 91, 0306 22 99, 0306 13 10, 0306 13 30, 0306 13 40, 0306 13 50, 0306 13 80, 0306 23 10, 0306 23 31, 0306 23 39, 0306 23 90, der er omladet gennem Saint Pierre og Uiquelon, inden for en årlig mængde på 2000 tons.
b) på varer, der ved indførsel i Fællesskabet er undergivet kvantitative restriktioner, begrænsninger eller antidumpingtold.
4. Betingelserne for adgang til Fællesskabet for produkter uden oprindelse i OLT, som befinder sig i fri omsætning i et OLT, og de dertil knyttede metoder for administrativt samarbejde er fastsat i bilag IV.
Artikel 37
Udvalg
1. I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 36, bistås Kommissionen af et udvalg.
2. For udvalgets procedure gælder artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EFaf 26. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tilægges Kommissionen.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 38
Kvantitative restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende virkning
1. Fællesskabet anvender hverken kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning over for indførsel af varer med oprindelse i OLT.
2. Bestemmelserne i stk. 1 er ikke til hinder for sådanne forbud eller restriktioner vedrørende indførsel, udførsel eller transit, som er begrundet i hensynet til den offentlige sædelighed, den offentlige orden, beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed, beskyttelse af planter, beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkæologisk værdi, bevarelse af udtømmelige naturressourcer eller beskyttelse af industriel og kommerciel ejendomsret.
Sådanne forbud eller restriktioner må dog under ingen omstændigheder udgøre et middel til vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af handelen i almindelighed.
Artikel 39
Affald
1. Transport af affald mellem medlemsstaterne og OLT kontrolleres i overensstemmelse med folkeretten og fællesskabslovgivningen. Fællesskabet støtter oprettelse og udvikling af et effektivt internationalt samarbejde på dette område med henblik på at beskytte miljøet og folkesundheden.
2. Fællesskabet forbyder al direkte eller indirekte eksport af affald til OLT med undtagelse af eksport af ufarligt affald bestemt til nyttiggørelse, og OLT's myndigheder forbyder samtidig direkte eller indirekte import til deres land af sådant affald fra Fællesskabet eller et hvilket som helst andet land, dog med forbehold af de specifikke internationale forpligtelser på disse områder, som er blevet indgået eller kunne tænkes at blive indgået i fremtiden i kompetente internationale fora.
3. For så vidt angår Fællesskabet finder Rådets forordning (EØF) nr. 259/93 af 1. februar 1993 om overvågning af og kontrol med overførsel af affald inden for, til og fra Det Europæiske Fællesskab(9) anvendelse.
4. For så vidt angår de OLT, der på grund af deres forfatningsmæssige status ikke er medlemmer af Basel-konventionen, træffer deres kompetente myndigheder hurtigst muligt de interne retlige og administrative foranstaltninger, der er nødvendige for opfyldelsen af bestemmelserne i Basel-konventionen.(10)
5. De berørte medlemsstater fremmer desuden OLT's vedtagelse af den nationale lovgivning og de administrative bestemmelser, der er kræves for at gennemføre:
a) forordning (EØF) nr. 259/93:
i) artikel 13 for så vidt angår overførsel af affald i OLT
ii) artikel 18 for så vidt angår eksport af affald til AVS-stater fra OLT
b) Rådets forordning (EF) nr. 1420/1999(11)
c) Kommissionens forordning (EF) nr. 1547/1999(12)
d) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/59/EF(13) med forbehold af de tidsfrister for gennemførelsen, der er fastsat i artikel 16 heri.
6. For så vidt angår import til Fællesskabet af farligt affald fra OLT samt ufarligt affald til bortskaffelse, finder artikel 1-12 og 25-39 i forordning (EØF) nr. 259/93 og Kommissionen afgørelse 94/774/EF(14) anvendelse.
7. Et eller flere OLT og den medlemsstat, de hører under, kan anvende nationale procedurer på eksport af affald fra OLT til den pågældende medlemsstat.
I så fald meddeler den berørte medlemsstat Kommissionen den lovgivning, der skal anvendes, inden seks måneder efter ikrafttrædelsen af denne afgørelse eller af en hvilken som helst fremtidig relevant national lovgivning, herunder ændringer hertil.
Artikel 40
OLT-foranstaltninger
1. I betragtning af de aktuelle hensyn til OLT's udvikling kan OLT's myndigheder for så vidt angår indførslen af varer med oprindelse i Fællesskabet opretholde eller indføre told eller kvantitative restriktioner, som de finder det nødvendigt.
2. a) Den samhandelsordning, som anvendes over for Fællesskabet af OLT, må ikke give anledning til forskelsbehandling mellem medlemsstaterne og ikke være mindre gunstig end den behandling, der indrømmes mestbegunstigede lande.
b) Uanset de specifikke bestemmelser i denne afgørelse udøver Fællesskabet ingen forskelsbehandling mellem OLT på det handelsmæssige område.
c) Litra a) hindrer ikke, at et OLT indrømmer visse andre OLT eller andre udviklingslande en gunstigere ordning end den, der indrømmes Fællesskabet.
3. OLT's myndigheder meddeler senest tre måneder efter denne afgørelses ikrafttræden Kommissionen de toldsatser og kvantitative restriktioner, de anvender.
De underretter ligeledes Kommissionen om senere ændringer af disse foranstaltninger, efterhånden som de sker.
Artikel 41
Tilsynsbestemmelser
1. De i artikel 35 omhandlede varer med oprindelse i OLT eller de i artikel 36 omhandlede varer uden oprindelse i OLT kan gøres til genstand for et særligt tilsyn. Efter konsultationer inden for rammerne af partnerskabet med myndighederne i det pågældende OLT og den medlems stat, det hører under, afgør Kommissionen, hvilke varer der undergives dette tilsyn.
2. Artikel 308d i Rådets forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelses bestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks(15) finder anvendelse.
3. Kommissionen og OLT's myndigheder sikrer sig ved hjælp af de i bilag III og IV fastsatte administrative samarbejdsmetoder, at dette tilsyn er effektivt.
Artikel 42
Beskyttelsesforanstaltninger
1. Såfremt anvendelsen af denne afgørelse medfører alvorlige forstyrrelser i en erhvervssektor i Fællesskabet eller i en eller flere medlemsstater eller bringer disses finansielle stabilitet udad til i fare, eller såfremt der opstår vanskeligheder, der vil kunne medføre en forringelse af situationen i en erhvervssektor Fællesskabet eller i en af dettes regioner, kan Kommissionen efter høring af det udvalg, der er omhandlet i artikel 43, eller på anmodning af en eller flere medlemsstater på eget initiativ træffe eller tillade de pågældende medlemsstater at træffe de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med nedenstående stykker.
2. For så vidt angår anvendelsen af stk. 1 skal de foranstaltninger, der medfører færrest forstyrrelser af associeringens gennemførelse og af Fællesskabet, foretrækkes. Foranstaltningerne må ikke gå videre end, hvad der er absolut nødvendigt for at afhjælpe de opståede vanskeligheder. De må ikke gå videre end en tilbagetrækning af den præferencebehandling, der tillades ved denne afgørelse.
3. I tilfælde af indførelse eller ændring af beskyttelsesforanstaltninger skal der tages særligt hensyn til de mindst udviklede OLT's interesser.
4. Bestemmelserne i denne artikel berører ikke Fællesskabets rettigheder og forpligtelser i henhold til WTO-reglerne, herunder reglerne i WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger(16). De er ikke til hinder for anvendelsen af bestemmelserne for den fælles markedsordning for landbrugsprodukter eller administrative bestemmelser i fællesskabsregi eller nationalt regi, der er afledt heraf, ej heller særlige bestemmelser, der er vedtaget i medfør af traktatens artikel 235, og som gælder for varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter.
5. a) Når en medlemsstat anmoder Kommissionen om anvendelse af beskyttelsesforanstaltninger, underretter Kommissionen Rådet, medlemsstaterne og myndighederne i OLT herom inden tre arbejdsdage efter datoen for modtagelsen af medlemsstatens anmodning og opfordrer myndighederne i OLT til at levere de oplysninger, som de anser for vigtige i den foreliggende situation.
b) Når Kommissionen handler på eget initiativ, underretter den Rådet, medlemsstaterne og myndighederne i de pågældende OLT på det tidligst mulige stadium.
c) Hvis OLT-myndighederne kræver det, indkaldes der en partnerskabsarbejdsgruppe som omhandlet i artikel 7, stk. 3, jf. dog de tidsfrister, der er nævnt i nærværende artikel. Resultatet af arbejdsgruppens møde meddeles det rådgivende udvalg, der er omhandlet i artikel 43. I så fald forlænges den i stk. 9 omhandlede tidsfrist med ti arbejdsdage. Samtidig indbyder den medlemsstaterne til et møde i nævnte udvalg.
Medlemsstaterne og OLT forelægger Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at begrunde deres anmodninger om anvendelse af beskyttelsesforanstaltninger.
6. Kommissionen underretter straks Rådet, medlemsstaterne og myndighederne i OLT om beslutningen om at træffe de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger. Beslutningen finder anvendelse med øjeblikkelig virkning.
7. Enhver medlemsstat kan indbringe Kommissionens beslutning som omhandlet i stk. 6 for Rådet inden ti arbejdsdage efter modtagelsen af underretningen om beslutningen.
8. Træffer Kommissionen ingen beslutning eller afviser den anmodningen inden 21 arbejdsdage eller beslutter den, at der ikke er grund til at anvende beskyttelsesforanstaltninger, kan enhver medlemsstat, der har indbragt en sag for Kommissionen, indbringe den for Rådet.
9. Rådet kan i de i stk. 7 og 8 nævnte tilfælde med kvalificeret flertal træffe en anden beslutning inden 21 arbejdsdage.
Artikel 43
Udvalgsprocedure
1. I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 42, bistås Kommissionen af et udvalg.
2. For udvalgets procedure gælder artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Kapitel 2
Handel med tjenesteydelser og etableringsregler
Artikel 44
Generelt mål
Det langsigtede mål på dette område er en gradvis liberalisering af handelen med tjenesteydelser under overholdelse af OLT's lokale politiske mål og under behørig hensyntagen til OLT's udviklingsniveau samt de forpligtelser, som Fællesskabet, medlemsstaterne og eventuelt OLT har på taget sig inden for rammerne af WTO.
Artikel 45
Almindelige principper for etablering og levering af tjenesteydelser
1. I forbindelse med denne afgørelse gælder følgende definitioner:
a) "selskaber eller virksomheder": privat- eller handelsretlige selskaber eller virksomheder, herunder offentlige eller andre selskaber, andelsselskaber samt enhver anden juridisk person og offentlig- eller privatretlig sammenslutning, med undtagelse af ikke-udbyttegivende selskaber
"medlemsstaternes selskaber eller virksomheder": de selskaber eller virksomheder, som er oprettet i overensstemmelse med en medlemsstats lovgivning, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende i en medlemsstat; i tilfælde, hvor kun deres vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende i en medlemsstat, skal deres aktivitet dog have reel og vedvarende tilknytning til den pågældende medlemsstats økonomi
"OLT's selskaber eller virksomheder": de selskaber eller virksomheder, som er oprettet i overensstemmelse med det pågældende OLT's lovgivning, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende i dette OLT. I tilfælde, hvor kun deres vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende i et OLT, skal deres aktivitet dog have reel og ved varende tilknytning til det pågældende OLT's økonomi
b) "indbyggere i et OLT": personer, der normalt er bosiddende i et OLT, som er statsborgere i en medlemsstat, eller som har en sær egen juridisk status for det pågældende OLT. Denne definition berører ikke de rettigheder, der følger af unionsborgerskabet som omhandlet i traktaten.
2. For så vidt angår den ordning, der finder anvendelse med hensyn til etablering og levering af tjenesteydelser, gælder følgende i henhold til traktatens artikel 183, stk. 5, og under forbehold af stk. 3:
a) Fællesskabet anvender de forpligtelser over for OLT, der er indgået i forbindelse med den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), på de i denne overenskomst fastsatte betingelser og i overensstemmelse med nærværende afgørelse. Ved anvendelsen af disse forpligtelser må medlemsstaterne ikke øve forskelsbehandling mellem OLT's indbyggere, selskaber og virksomheder
b) OLT's myndigheder behandler medlemsstaternes selskaber, statsborgere og virksomheder på en måde, der ikke er mindre gunstig end den måde, hvorpå de behandler tredjelandes statsborgere, selskaber og virksomheder, og de øver ikke forskelsbehandling mellem medlemsstaternes statsborgere, selskaber og virksomheder.
3. OLT's myndigheder kan for at fremme eller støtte den lokale beskæftigelse indføre bestemmelser, der er til fordel for dets egne indbyggere og lokale aktiviteter.
I så fald underretter det pågældende OLT's myndigheder Kommissionen om de bestemmelser, der er vedtaget, og Kommissionen underretter medlemsstaterne.
4. For så vidt angår professionerne læge, tandlæge, jordemoder, generelt praktiserende sygeplejerske, farmaceut og dyrlæge vedtager Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen listen over faglige kvalifikationer, der er specifikke for OLT-indbyggere, og som skal anerkendes i medlemsstaterne.
Artikel 46
Transport ad søvejen
Målet med samarbejdet i denne sektor er at sikre en harmonisk udvikling af en effektiv og pålidelig skibsfart på økonomisk tilfredsstillende vilkår ved at gøre det lettere for alle parter at deltage aktivt under overholdelse af princippet om uhindret adgang til transportmarkedet på et handelsmæssigt grundlag.
Disse bestemmelser gælder ikke for Grønland.
Kapitel 3
Handelsrelaterede områder
Artikel 47
Løbende betalinger og kapitalbevægelser
1. Med forbehold af stk. 2:
a) må medlemsstaterne og OLT's myndigheder ikke indføre nogen begrænsning på betalinger i konvertibel valuta under betalingsbalancens løbende poster mellem statsborgere i Fællesskabet og OLT
b) må medlemsstaterne og OLT's myndigheder, hvad angår transaktioner på betalingsbalancens kapitalposter, ikke indføre begrænsninger på den frie bevægelighed for kapital til direkte investeringer i selskaber stiftet i overensstemmelse med lovgivningen i modtagermedlemsstaten, -landet eller -området og sikrer, at sådanne investeringer og eventuelt overskud kan afvikles og hjemtages.
2. Fællesskabet, medlemsstaterne og OLT kan med de nødvendige ændringer træffe de foranstaltninger, der er anført i traktatens artikel 57, 58, 59, 60 og 301 i overensstemmelse med betingelserne heri. Hvis et eller flere OLT eller en eller flere af medlemsstaterne har alvorlige betalingsbalanceproblemer eller risikerer at få det, kan myndighederne i OLT, medlemsstaten eller Fællesskabet ligeledes i overensstemmelse med betingelserne i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel, den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser og artikel VIII og XIV i Den Internationale Valutafonds statutter indføre restriktioner for løbende transaktioner, som skal være af begrænset varighed og ikke må gå ud over, hvad der er nødvendigt for at rette op på betalingsbalancesituationen. Myndighederne i OLT, medlemsstaten eller Fællesskabet, som træffer sådanne foranstaltninger, underretter straks den anden part herom og forelægger så snart som muligt en tidsplan for ophævelsen af de pågældende foranstaltninger.
Artikel 48
Konkurrencepolitik
1. Indførelsen og gennemførelsen af effektive og sunde konkurrencepolitikker og -regler er af afgørende betydning for at begunstige og sikre et investeringsvenligt klima, en bæredygtig industrialiseringsproces og gennemsigtighed i forbindelse med markedsadgang.
2. For at fjerne konkurrenceforvridning og med behørig hensyntagen til hvert OLT's udviklingsniveau og økonomiske behov gennemfører Fællesskabet og OLT lokale, nationale eller regionale regler og politikker, herunder kontrol med og under visse omstændigheder forbud mod aftaler mellem virksomheder, beslutninger truffet af sammenslutninger af virksomheder og samordnet praksis mellem virksomheder, der som mål eller virkning har at forhindre, begrænse eller forvride konkurrencen. Nævnte forbud gælder også en eller flere virksomheders misbrug af en dominerende stilling på Fællesskabets eller OLT's område.
Artikel 49
Beskyttelse af intellektuel ejendomsret
1. Der skal sikres en passende og effektiv beskyttelse af intellektuelle, industrielle og kommercielle ejendomsrettigheder, herunder midler til at sikre, at disse rettigheder overholdes i overensstemmelse med de højeste internationale standarder med henblik på at mindske forvridning af og hindringer for den bilaterale handel.
2. Intellektuel ejendomsret omfatter især ophavsrettigheder og navnlig ophavsrettigheder til edb-programmer og beslægtede rettigheder, brugsmodeller, patenter og herunder bioteknologiske opfindelser, industriel design, geografiske betegnelser og herunder oprindelsesbetegnelser, varemærker for varer og tjenesteydelser, integrerede kredsløbs topografi, retlig beskyttelse af databaser og beskyttelse mod illoyal konkurrence som omhandlet i artikel 10a i Paris-konventionen om beskyttelse af industriel ejendomsret og beskyttelse af fortrolig information om knowhow.
Artikel 50
Standardisering og certificering
Der skal stræbes efter et nærmere samarbejde på området standardisering, certificering og kvalitetssikring for at fjerne unødvendige tekniske hindringer og mindske forskellene på disse områder, så handelen lettes.
Artikel 51
Handel og miljø
Udviklingen af den internationale handel skal fremmes på en sådan måde, at der sikres en bæredygtig og forsvarlig forvaltning af miljøet i overensstemmelse med internationale konventioner og forpligtelser på området under behørig hensyntagen til OLT's respektive udviklingsniveauer. Der skal tages hensyn til OLT's særlige krav og behov ved udarbejdelsen og gennemførelsen af miljøforanstaltninger.
Under hensyntagen til Rio-principperne tilstræber samarbejdet, at handels- og miljøpolitikkerne er gensidigt understøttende, navnlig gennem en udvidet kontrol af kvaliteten af varer og tjenesteydelser set ud fra et miljøbeskyttelsessynspunkt og med hensyn til forbedring af miljøvenlige produktionsmetoder.
Artikel 52
Handel og arbejdsstandarder
De grundlæggende nationalt og internationalt anerkendte arbejdsstandarder skal overholdes, navnlig for så vidt angår foreningsfrihed og beskyttelse af organisationsretten, retten til kollektiv organisering og forhandling, afskaffelse af tvangsarbejde og de værste former for børnearbejde, mindstealderen for børns adgang til beskæftigelse og ikke-forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse.
Artikel 53
Forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugernes sundhed
Der skal stræbes efter samarbejde på området forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugernes sundhed under hensyntagen til den gældende lovgivning i OLT og Fællesskabet for at undgå handelshindringer.
Artikel 54
Forbud mod skjulte protektionistiske foranstaltninger
Bestemmelserne i dette kapitel må ikke udgøre et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen.
Kapitel 4
Monetære og fiskale spørgsmål
Artikel 55
Fiskale undtagelsesbestemmelser
1. Den mestbegunstigelsesbehandling, der indrømmes i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser, finder ikke anvendelse på skattefordele, som medlemsstaterne eller OLT's myndigheder indrømmer eller i fremtiden kan indrømme på grundlag af aftaler om undgåelse af dobbeltbeskatning eller andre skatteordninger eller gældende national fiskal lovgivning, jf. dog artikel 56.
2. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, som forhindrer vedtagelse eller gennemførelse af foranstaltninger, der har til sigte at forhindre skatteunddragelse eller skattesvig i henhold til de fiskale bestemmelser i aftaler om undgåelse af dobbeltbeskatning eller andre skatteordninger eller gældende national fiskal lovgivning.
3. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, der forhindrer de respektive kompetente myndigheder i ved anvendelsen af de relevante bestemmelser i deres fiskale lovgivning at sondre mellem skatteydere, der ikke befinder sig i samme situation, særlig med hensyn til deres bopæl eller det sted, hvor deres kapital er investeret.
Artikel 56
Told- og skatteordning for kontrakter, der finansieres af Fællesskabet
1. OLT anvender på kontrakter finansieret af Fællesskabet en afgifts- og toldordning, som ikke er mindre gunstig end den, der gælder for den mest begunstigede stat eller for de internationale organisationer på udviklingsområdet, som de har forbindelse med. Ved fastlæggelsen af, hvad der skal forstås ved mestbegunstigelsesordning, tages der ikke hensyn til de ordninger det pågældende OLT's myndigheder anvender over for andre udviklingslande.
2. Med forbehold af stk. 1 finder følgende ordning anvendelse på kontrakter finansieret af Fællesskabet:
a) kontrakterne pålægges hverken bestående eller fremtidige stempel- og registreringsafgifter eller andre afgifter med tilsvarende virkning i det pågældende OLT. Kontrakterne registreres dog i overensstemmelse med gældende lov i OLT, og der kan ved registreringen opkræves et gebyr svarende til tjenesteydelsen
b) den fortjeneste og/eller indtægt, der følger af gennemførelsen af kontrakter, er skattepligtig i henhold til det pågældende OLT's nationale skatteordninger, forudsat at de fysiske eller juridiske personer, der opnår en sådan fortjeneste og/eller indtægt, har permanent hjemsted i dette OLT, eller at gennemførelsen af kontrakten varer mere end seks måneder
c) virksomheder, der skal importere udstyr med henblik på at opfylde bygge- og anlægskontrakter, omfattes efter anmodning herom af den ordning for midlertidig import, der er fastsat i det berørte OLT's lovgivning for sådant udstyr
d) professionelt udstyr, som er nødvendigt for at udføre opgaver fastlagt i en kontrakt om levering af tjenesteydelser, importeres midlertidigt i et OLT i henhold til lovgivningen i dette, uden at der pålægges skatter, importafgifter, told eller andre afgifter med tilsvarende virkning, hvis disse skatter og afgifter ikke udgør betaling for en tjenesteydelse
e) varer, der importeres til et OLT i forbindelse med en kontrakt om leverancer, importeres uden told, importafgifter, skatter eller afgifter med tilsvarende virkning Når en kontrakt omfatter en leverance med oprindelse i det pågældende OLT, indgås kontrakten på grundlag af prisen ab fabrik, forhøjet med de afgifter, OLT i givet fald selv pålægger disse leverancer
f) brændstoffer, smøremidler og bindemidler på basis af carbonhydrider samt generelt alt materiale, der indgår i en bygge- og anlægskontrakt, anses for at være fremstillet på det lokale marked og undergives den afgiftsordning, der gælder i det pågældende OLT's lovgivning
g) fysiske personer, bortset fra lokalt ansatte, der varetager opgaver, som er defineret i en kontrakt vedrørende tjenesteydelser, samt disses familiemedlemmer kan efter bestemmelserne i det pågældende OLT's lovgivning indføre personlige ejendele til personlig og husholdningsmæssig brug uden erlæggelse af told, importafgifter og andre afgifter med tilsvarende virkning.
3. Alle forhold, der ikke er omhandlet i stk. 1 og 2, forbliver undergivet det pågældende OLT's lovgivning.
4. Kommissionens tjenestemænd, bortset fra lokalt ansat personale, er fritaget for skat i det OLT, hvor de er udstationeret.
Kapitel 5
Erhvervsuddannelse, adgang til fællesskabsprogrammer og andre bestemmelser
Artikel 57
Erhvervsuddannelse
Personer fra et OLT med statsborgerskab i en medlemsstat har adgang til at modtage erhvervsuddannelse i Fællesskabet på lige fod med den pågældende medlemsstats statsborgere, hvis de kan opfylde de betingelser, der skal opfyldes af disse statsborgere, herunder betingelser om bopæl inden for Fællesskabet eller EØS.
Artikel 58
Programmer, der er åbne for OLT
Personer fra et OLT og i givet fald de relevante offentlige og/eller private organer og institutioner i et OLT er berettigede til at deltage i de fællesskabsprogrammer, der er opført på listen i bilag II F, samt i de programmer, der afløser dem, i henhold til reglerne for de programmer og ordninger, der gælder for den medlemsstat, de hører under.
Denne liste kan ændres af Kommissionen på anmodning af et OLT eller en medlemsstat eller på Kommissionens eget initiativ.
Artikel 59
Euro-info-Kontaktcentre (EICC)
På anmodning fra et OLT's myndigheder og i overensstemmelse med procedurerne i tredje del, afsnit I, kan der i et OLT etableres et Euro-info-Kontaktcenter (i det følgende benævnt "EICC"). Der kan ydes delvis finansiering til EICC-værtsorganisationen af de bistandsmidler, der er til rådighed i henhold til enhedsprogrammeringsdokumentet eller det regionale samarbejde.
EICC's opgaver, de redskaber og tjenester, der stilles til rådighed for dem, samt etableringsprocedurerne og kriterierne for valg af værtsorganisation er fastlagt i bilag V.
Artikel 60
CVU og TCL
På anmodning af deres myndigheder er OLT berettigede til at modtage serviceydelser fra Centret for Virksomhedsudvikling (CVU), og Det Tekniske Center for Samarbejde på Landbrugsområdet og i Landdistrikterne (TCL), der er nævnt i artikel 1 i bilag III til AVS-EF-partnerskabsaftalen.
Eventuelle udgifter til serviceydelser leveret af CVU eller TCL til fordel for OLT finansieres ved hjælp af de midler, der er fastsat i bilag II A.
FJERDE DEL
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 61
Ændring af status
Hvis et OLT opnår uafhængighed:
a) kan de i denne afgørelse fastsatte ordninger fortsat anvendes foreløbig på det pågældende OLT på betingelser, der fastsættes af Rådet
b) træffer Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen afgørelse om de nødvendige ændringer af denne afgørelse, særlig vedrørende de beløb, der er nævnt i bilag II A.
Artikel 62
Revision
Inden den 31. december 2007 fastlægger Rådet ved enstemmig afgørelse på forslag af Kommissionen bestemmelser til gennemførelse af principperne i traktatens artikel 182 til 186. I denne sammenhæng vedtager Rådet navnlig de nødvendige foranstaltninger i tilfælde af, at et OLT efter egne forfatningsmæssige procedurer indgår i særlige præferenceordninger mellem Fællesskabet og diverse partnere i den region, som det tilhører. I denne forbindelse tager Rådet navnlig hensyn til de internationale forpligtelser, som Fællesskabet, dets medlemsstater og eventuelt OLT har påtaget sig, også inden for rammerne af WTO.
Artikel 63
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft den 2. december 2001. Den anvendes indtil den 31. december 2011.
Artikel 64
Offentliggørelse
Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 2001.
Rozhodnutí Rady
ze dne 27. listopadu 2001
o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství
("rozhodnutí o přidružení zámoří")
(2001/822/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství (dále jen "Smlouva"), a zejména na článek 187 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Rady 91/482/EHS ze dne 25. července 1991 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému hospodářskému společenství [1] bylo použitelné do 1. prosince 2001. V čl. 240 odst. 4 uvedeného rozhodnutí se stanoví, že Rada na návrh Komise jednomyslně rozhodne o ustanoveních pro další uplatňování zásad stanovených v článcích 182 až 186 Smlouvy.
(2) Prohlášení č. 36 o zámořských zemích a územích (dále jen "ZZÚ"), připojené k závěrečnému aktu Konference zástupců vlád členských států, podepsanému v Amsterdamu v roce 1997, vyzývá Radu, aby v souladu s článkem 187 Smlouvy přezkoumala úpravu přidružení ZZÚ s ohledem na tyto čtyři cíle:
- účinnější podpora hospodářského a sociálního rozvoje ZZÚ,
- rozvoj hospodářských vztahů mezi ZZÚ a Evropskou unií,
- větší zohlednění různorodosti a zvláštních charakteristik jednotlivých ZZÚ včetně hledisek spojených se svobodou usazování,
- podpora větší účinnosti finančních nástrojů.
(3) Evropský parlament přijal dne 11. února 1999 usnesení o vztazích se ZZÚ, státy AKT a nejvzdálenějšími regiony Evropské unie [2]. Dále dne 4. října 2001 přijal usnesení k návrhu Komise na rozhodnutí Rady o přidružení ZZÚ k Evropskému společenství [3].
(4) Ve sdělení ze dne 20. května 1999 nazvaném "Úvahy o postavení ZZÚ přidružených k ES a hlavní směry pro ZZÚ 2000" zkoumala Komise vlastnosti a vývoj přidružení ZZÚ k ES od roku 1957, připomenula základní zásady a současný stav přidružení a načrtla pro ně alternativní směry pro období od 1. března 2000.
(5) V souladu s článkem 10 rozhodnutí 91/482/EHS informovaly příslušné orgány ZZÚ Komisi o změnách nebo dodatcích, které si přejí pro budoucnost, zejména na partnerském zasedání ve dnech 29. a 30. dubna 1999 za účasti Komise, čtyř členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a dvaceti zúčastněných ZZÚ.
(6) Ačkoliv nejsou třetími zeměmi, nejsou ZZÚ součástí jednotného trhu a musí plnit povinnosti uvalené na třetí země, pokud jde o obchod, zejména pravidla původu, hygienické a rostlinolékařské normy a bezpečnostní opatření.
(7) Obecně platí, že pokud Rada přijme opatření podle článku 187 Smlouvy, musí vzít v úvahu zásady stanovené ve čtvrté části Smlouvy i ostatní zásady práva Společenství. Měla by také brát v úvahu zkušenosti nabyté při uplatňování obchodního režimu podle rozhodnutí 91/482/EHS.
(8) Uvedený režim stanoví bezcelní přístup pro produkty pocházející ze ZZÚ a pravidla původu dovolující kumulaci s produkty pocházejícími ze států AKT, podléhajícími jinému režimu, nebo ze Společenství., a to působí nebo hrozí způsobit vážné narušení fungování některých organizací společného trhu v rámci společné zemědělské politiky, zejména organizací v odvětvích rýže a cukru. Toto narušení již vícekrát vedlo Komisi a Radu k tomu, aby přijaly ochranná opatření.
(9) Omezením rozsahu používání kumulace původu pomohly změny provedené ohledně rýže při hodnocení rozhodnutí [4] v polovině období zachovat pro produkty ZZÚ přístup na trh Společenství za podmínek přispívajících k jeho rovnováze. Tento přístup by se měl zlepšit ve vztahu k nejméně rozvinutým ZZÚ, avšak beze změny celkového množství, které využívá kumulaci. Vzhledem k tomu, že pouze dvě další ZZÚ v tomto odvětví vyvíjely činnost, měla by jim být v zájmu průhlednosti přidělena zbývající dostupná množství.
(10) Pokud však jde o cukr a cukerné směsi, měl nárůst vývozu produktů ze ZZÚ vyrobených z cukru pocházejícího z AKT nebo ze Společenství na silně přezásobený trh za výsledek významnější snížení kvóty povolené pro výrobce ze Společenství, a pro tyto výrobce tedy představuje větší ztrátu zaručeného příjmu.
(11) Navíc s ohledem na minimální operace s nízkou přidanou hodnotou, jež v současnosti postačují pro získání statusu produktu pocházejícího ze ZZÚ v odvětví cukru, může být příspěvek tohoto vývozu k jejich rozvoji přinejlepším jen malý, a nepochybně zcela neúměrný narušení způsobenému dotyčným odvětvím Společenství.
(12) Z těchto důvodů by se měla přijmout pravidla původu, která vyloučí možnost kumulace AKT/ES/ZZÚ pro cukr, kdy jsou prováděny jen minimální operace. S ohledem na investice, které již byly v ZZÚ provedeny na základě pravidel platných od roku 1991, je však třeba, aby toto vyloučení vstoupilo v platnost postupně. Proto by s výhradou přijetí nezbytných prováděcích opatření mělo být povoleno dočasné pokračování kumulace v rámci postupně klesajících množstevních limitů slučitelných s cíli organizace společného trhu Společenství s cukrem, přičemž se vezmou náležitě v úvahu oprávněné zájmy hospodářských subjektů ZZÚ.
(13) Mělo by rovněž být stanoveno, že zemědělské produkty pocházející ze Společenství, které využily vývozní náhrady, nesmějí být bezcelně zpětně dováženy do Společenství prostřednictvím kumulace původu.
(14) Dále by veškerá pravidla původu ZZÚ měla být v zájmu hospodářských subjektů a správních orgánů aktualizována, aby vzala v úvahu technický pokrok a politiku harmonizace pravidel původu přijatou Společenstvím. Ke stejnému účelu by se měl postup zjednodušit, aby v budoucnosti umožnil snadnější provádění nezbytných technických změn pravidel.
(15) Postup pro překládku zboží nepocházejícího ze ZZÚ, jež tam však je ve volném oběhu, by se měl dokončit a vyjasnit s cílem zajistit průhledný a spolehlivý právní rámec pro hospodářské subjekty i správní orgány. Měl by se také rozšířit, aby s výhradou přijetí nezbytných prováděcích opatření zahrnoval určité produkty rybolovu, jež mají zvláštní důležitost pro Grónsko a Saint-Pierre a Miquelon.
(16) Obecná ustanovení Smlouvy a právní předpisy z nich odvozené se nevztahují na ZZÚ automaticky, pokud není výslovně uveden opak. Produkty ZZÚ dovážené do Společenství by však přesto měly vyhovovat platným pravidlům Společenství.
(17) Finanční pomoc pro ZZÚ je třeba přidělovat na základě jednotných, průhledných a účinných kritérií, s ohledem na potřeby a hospodářskou výkonnost ZZÚ. Mezi tato kritéria by měly patřit zejména hospodářské a fyzické rozměry ZZÚ, využití minulých přídělů, dodržování zásad řádného finančního řízení, korektní daňová politika, odhadovaná schopnost absorpce přídělů, potřeba zřídit rezervy pro financování neprogramovatelných výdajů a hladký přechod, který zabrání náhlému značnému poklesu přídělů pro Novou Kaledonii, Francouzskou Polynésii a Nizozemské Antily. V zájmu efektivnosti, zjednodušení a uznání řídících kapacit orgánů ZZÚ by finanční zdroje poskytnuté ZZÚ měly být řízeny více na základě partnerství použitím postupů založených na pravidlech platných pro strukturální fondy.
(18) K tomuto účelu tyto postupy zejména svěřují ZZÚ hlavní odpovědnost za programování a provádění spolupráce, jež by měla být prováděna převážně ve shodě s vnitřními předpisy ZZÚ a měla by podporovat monitorování, hodnocení a audit programovaných operací. Navíc je nutné vyjasnit, které programy Společenství a rozpočtové linie jsou otevřeny pro ZZÚ a které postupy umožňují hladký přechod od předchozích Evropských rozvojových fondů (ERF) k 9. ERF.
(19) Celosvětové změny, které se projevují v pokračující liberalizaci obchodu, široce postihují Společenství, hlavního obchodního partnera ZZÚ, jejich sousední státy AKT i ostatní hospodářské partnery. V rovnici přístupu na trh hraje úroveň cel stále menší úlohu, zatímco obchod službami a oblasti související s obchodem nabývají ve vztahu mezi ZZÚ a jejich hospodářskými partnery stále většího významu. Tento vztah je proto třeba pěstovat a přitom zachovat široký profil současného obchodního režimu a podmínky pro postupnou integraci těch ZZÚ, které si to přejí, do regionálního a světového hospodářství, zjednodušenou tím, že se jim poskytne pomoc pro zvýšení jejich schopnosti všechny tyto nové oblasti zvládnout.
(20) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [5]. Pokud jde o provádění 9. ERF, hlasování a většina by však měly být takové, jaké stanoví článek 21 interní dohody mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování a správní pomoci Společenství v rámci finančního protokolu k Dohodě o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy, podepsané v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000, a o přidělení finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy [6] (dále jen "interní dohoda").
(21) ZZÚ jsou křehká ostrovní prostředí vyžadující přiměřenou ochranu, včetně otázek nakládání s odpady. Pokud jde o radioaktivní odpad, řídí se článkem 198 Smlouvy o Euratomu a právních předpisů přijatých podle ní, s výjimkou Grónska, na něž se Smlouva o Euratomu nevztahuje. Pro ostatní odpady by se mělo určit, která pravidla Společenství se mají ve vztahu k ZZÚ používat.
(22) Úprava přidružení stanovená v tomto rozhodnutí by se podle přání bermudské vlády neměla vztahovat na Bermudy.
(23) Rada by měla pro všechny výše uvedené nové faktory najít inovativní odpověď, jež bude soudržná a přizpůsobená různým situacím. Takovou odpověď může poskytnout nový status přidružení,
ROZHODLA TAKTO:
ČÁST PRVNÍ
OBECNÁ USTANOVENÍ O PŘIDRUŽENÍ ZZÚ KE SPOLEČENSTVÍ
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Účel, cíle a zásady
1. Základem přidružení ZZÚ ke Společenství (dále jen "přidružení ZZÚ k ES") je účel uvedený v článku 182 Smlouvy, totiž podporovat hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ a navazovat úzké hospodářské vztahy mezi nimi a Společenstvím jako celkem.
Sleduje cíle stanovené v článku 183 Smlouvy v souladu se zásadami stanovenými v článcích 184 až 188 Smlouvy tím, že se zaměřuje na zmenšování, předcházení a konečně vymýcení chudoby a na udržitelný rozvoj a postupnou integraci do regionálního a světového hospodářství.
2. Přidružení se týká ZZÚ uvedených v příloze I A.
3. V souladu s článkem 188 Smlouvy se toto rozhodnutí vztahuje na Grónsko, nestanoví-li jinak zvláštní ustanovení pro Grónsko obsažená v Protokolu o zvláštní úpravě vztahující se na Grónsko, připojeném ke Smlouvě.
Článek 2
Základní prvky
1. Přidružení ZZÚ k ES je založeno na zásadách svobody, demokracie, úcty k lidským právům a základním svobodám a právního státu. Tyto zásady, na nichž je podle článku 6 Smlouvy o Evropské unii založena Unie, jsou společné členským státům a s nimi spojeným ZZÚ.
2. V oblastech spolupráce uvedených v tomto rozhodnutí je zakázána diskriminace založená na pohlaví, rasovém nebo etnickém původu, náboženství nebo víře, zdravotním postižení, věku nebo sexuální orientaci.
Článek 3
Nejméně rozvinuté ZZÚ
1. Společenství poskytuje nejméně rozvinutým ZZÚ a těm, jež nejsou schopny využívat výhod regionální spolupráce a integrace uvedených v článku 16, zvláštní zacházení.
2. S cílem řešit tyto obtíže zahrnuje rozvojová finanční spolupráce mimo jiné zvláštní zacházení při určování objemu finančních prostředků a podmínek s nimi spojených, které mají umožnit nejméně rozvinutým ZZÚ překonat strukturální a jiné překážky jejich rozvoje. Zvláštní pozornost věnuje zlepšování životních podmínek nejchudších vrstev obyvatelstva v rámci potírání chudoby.
3. ZZÚ považované pro účely tohoto rozhodnutí za nejméně rozvinuté jsou uvedeny v příloze I B. Tento seznam může být na návrh Komise změněn jednomyslným rozhodnutím Rady, pokud hospodářská situace některé ZZÚ prochází významnou a trvalou změnou, která nezbytně vyžaduje její zahrnutí do kategorie nejméně rozvinutých ZZÚ, anebo pokud zahrnutí do této kategorie není nadále odůvodněné.
Kapitola 2
Aktéři spolupráce v ZZÚ
Článek 4
Zásady
1. V rámci partnerství stanoveném v článku 7 přebírají orgány ZZÚ hlavní odpovědnost za vypracování strategií přidružení a rozvoje a za jejich provádění prostřednictvím přípravy jednotných programových dokumentů (dále jen "JPD") a programů spolupráce společně s Komisí a členským státem, s nímž jsou ZZÚ spojeny.
2. Společenství uznává, že místní veřejní a soukromí aktéři hrají klíčovou úlohu při dosahování cílů stanovených v článku 183 Smlouvy.
3. Při provádění tohoto rozhodnutí se strany řídí zásadami průhlednosti, subsidiarity a usilování o účinnost.
Článek 5
Různí aktéři
1. Mezi aktéry spolupráce v ZZÚ patří:
- orgány ZZÚ,
- ostatní regionální a místní orgány v rámci ZZÚ,
- občanská společnost, sociální, obchodní a odborová sdružení, poskytovatelé veřejných služeb a místní, celostátní nebo mezinárodní nevládní organizace.
Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, informují Komisi do tří měsíců po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost o celostátních, regionálních nebo místních orgánech uváděných v různých článcích tohoto rozhodnutí.
2. Uznání nevládních aktérů závisí na jejich schopnosti plnit potřeby místního obyvatelstva, jejich odborné způsobilosti a na jejich demokratické a průhledné organizaci a řízení.
3. Nevládní aktéry určuje dohoda mezi orgány ZZÚ, Komisí a členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, s ohledem na otázku, o kterou se jedná, jejich odbornou způsobilost a oblasti činnosti. Proces určení se v každé ZZÚ provádí jako součást procesu přípravy programů spolupráce uvedených v článku 4.
Článek 6
Povinnosti nevládních aktérů
Nevládní aktéři určení podle čl. 5 odst. 3 mohou hrát úlohu v:
- informování a poradenství,
- přípravě a provádění programů spolupráce,
- decentralizované spolupráci v rámci povinností přenesených za účelem podpory místních rozvojových iniciativ.
Kapitola 3
Zásady a postupy partnerství ZZÚ a ES
Článek 7
Dialog a partnerství
1. S cílem umožnit ZZÚ plnou účast na provádění přidružení ZZÚ k ES s náležitým ohledem na institucionální uspořádání dotyčného členského státu použije přidružení konzultační postup založený na níže uvedených ustanoveních. Zabývá se každou otázkou, jež vyvstane ve vztazích mezi ZZÚ a Společenstvím.
2. Široce založený dialog by měl Společenství, všem ZZÚ a členským státům, s nimiž jsou spojeny, umožnit vzájemně konzultovat zásady, postupy a výsledky přidružení.
Jednou za rok se schází fórum ZZÚ a EU pro dialog (dále jen "fórum ZZÚ"), jež sdružuje zástupce orgánů ZZÚ, členských států a Komise.
3. Mezi Komisí, členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, a každou ZZÚ zastoupenou jejími orgány existují samostatná partnerství, která umožňují uvádět do praxe cíle a zásady tohoto rozhodnutí, zejména ty, jež jsou uvedeny v článcích 4 a 19. Tato třístranná konzultace se dále označuje jako "partnerství".
Pro každou ZZÚ se zřizují partnerské pracovní skupiny s poradní funkcí. Jejich členy jsou výše uvedení tři partneři. Tyto pracovní skupiny mohou být svolány na žádost Komise, členského státu nebo některé ze ZZÚ. Na žádost jednoho z partnerů může více partnerských pracovních skupin konat společné schůze, aby projednaly témata společného zájmu nebo regionální hlediska přidružení.
4. Tato konzultace se provádí v plném souladu s institucionálními, právními a finančními pravomocemi každého ze tří partnerů.
Komise předsedá pracovním skupinám a fóru ZZÚ a zajišťuje jejich sekretariát.
Zástupce Evropské investiční banky (dále jen "EIB") se účastní schůzí, pokud jsou na programu záležitosti, které se jí týkají.
5. Stanoviska pracovních skupin a fóra ZZÚ jsou případně předmětem rozhodnutí Komise v rámci jejích pravomocí nebo návrhů Komise předkládaných Radě s cílem provádět nové prvky přidružení ZZÚ k ES nebo jeho změn na základě článku 187 Smlouvy.
Článek 8
Společné parlamentní shromáždění AKT-EU
Orgány ZZÚ jsou informovány o programu, usneseních a doporučeních Společného parlamentního shromáždění AKT-EU.
Členské státy a Komise podpoří každou žádost orgánů ZZÚ o účast na plenárních zasedáních Společného parlamentního shromáždění AKT-EU jako pozorovatelů za podmínek stanovených jednacím řádem shromáždění.
Článek 9
Řízení
Běžné řízení tohoto rozhodnutí provádí Komise a orgány ZZÚ a případně i členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, v souladu s institucionálními, právními a finančními pravomocemi každého z partnerů, zejména pokud jde o rozvojovou finanční spolupráci a spolupráci v oblasti obchodu a služeb.
ČÁST DRUHÁ
OBLASTI SPOLUPRÁCE ZZÚ A ES
Článek 10
Oblasti spolupráce
Společenství přispívá k vývoji ZZÚ v oblastech uvedených v této hlavě v souladu s prioritami stanovenými v rozvojových strategiích pro každou ZZÚ nebo případně formou regionálních opatření.
Článek 11
Výrobní odvětví
Spolupráce podporuje odvětvové politiky a strategie, jež usnadňují přístup k výrobním činnostem a zdrojům, zejména v těchto oblastech:
a) Zemědělství: zemědělská politika a budování institucí, diverzifikace, zavlažování, množení osiv, opatření na ochranu plodin, výroba hnojiv, zařízení, zpracování zemědělských produktů, chov skotu a jiného dobytka, zootechnika, rozšiřování poznatků a výzkum; uvádění na trh; skladování a doprava; bezpečnost potravin; zemědělský úvěr; zemědělské osídlení a pozemková reforma, politika využívání a registrace pozemků; přenos technologií, infrastruktura zavlažování a odvodňování, ostatní podpůrné služby.
b) Lesnictví: lesnická politika a budování institucí, včetně využívání stromů pro ochranu životního prostředí při kontrole eroze a desertifikace; zalesňování; lesní hospodářství včetně racionálního využívání a řízení vývozu dřeva; otázky související s tropickými deštnými pralesy; výzkum a odborná příprava.
c) Rybolov: rybářská politika a budování institucí; ochrana populací ryb a racionální řízení populací ryb; chov ryb a drobný rybolov; doprava produktů rybolovu; chladírenské sklady, uvádění ryb na trh a konzervace ryb.
d) Rozvoj venkova: politika venkova a budování institucí, projekty a programy integrovaného rozvoje venkova; pomoc a projekty zaměřené na obyvatelstvo, výrobu a uvádění na trh ve venkovských oblastech; venkovská infrastruktura.
e) Průmysl: odvětvová politika a budování institucí; řemeslná odvětví; zemědělskoprůmyslová odvětví a ostatní výrobní odvětví, průmysl dopravních zařízení; technologický výzkum a vývoj; kontrola jakosti; rozvoj a rozšiřování malých a středních podniků a mikropodniků.
f) Hornictví: odvětvová politika a budování institucí; technologický výzkum a vývoj; těžba nerostných surovin v malém měřítku atd.
g) Energetika: energetická politika a budování institucí; výroba elektřiny (z obnovitelných a neobnovitelných zdrojů); účinné využívání energetických zdrojů; energetický výzkum a odborná příprava; podpora zapojení soukromého sektoru do výroby a distribuce elektřiny.
h) Doprava: dopravní politika a budování institucí; silniční, železniční, letecká a námořní doprava, vnitrozemská lodní doprava; skladovací zařízení.
i) Komunikace: komunikační politika a budování institucí; telekomunikace a sdělovací prostředky.
j) Voda: vodní politika a budování institucí; ochrana vodních zdrojů, nakládání s odpady, zásobování vodou ve venkovských a městských oblastech pro domácnosti, průmyslové nebo zemědělské účely; skladování a distribuce vody a řízení vodních zdrojů.
k) Bankovní a finanční služby a služby podnikům: politika finančního sektoru a budování institucí, služby podnikům; privatizace, kapitálová účast a uvádění na trh; podpora obchodních a podnikatelských sdružení (včetně agentur pro podporu vývozu); finanční a bankovní instituce.
l) Vývoj a využívání technologií, výzkum: politika a budování institucí; koordinovaná činnost na místní, celostátní nebo regionální úrovni pro podporu vědeckotechnických činností a jejich využívání ve výrobě, a podpora počítačové gramotnosti ve veřejném i soukromém sektoru, vědecké programy a zařízení pro výzkum.
Článek 12
Rozvoj obchodu
1. Společenství provádí opatření pro vývoj obchodu ve všech etapách až ke konečné distribuci produktu.
Jejich účelem je zajistit, aby ZZÚ získaly maximální prospěch z tohoto rozhodnutí a mohly se za nejvýhodnějších podmínek prosadit na trzích Společenství a domácích, subregionálních, regionálních a mezinárodních trzích diverzifikací a zvyšováním hodnoty a objemu obchodu zbožím a službami ze ZZÚ.
2. Kromě rozvíjení obchodu mezi ZZÚ a Společenstvím se zvláštní pozornost věnuje operacím určeným ke zvyšování samostatnosti ZZÚ a zlepšování regionální spolupráce v obchodu a službách.
3. V rámci nástrojů poskytovaných v tomto rozhodnutí a v souladu s předpisy přijatými v souvislosti s nimi se na žádost orgánů ZZÚ provádějí zejména tyto operace:
a) podpora definice nezbytných makroekonomických politik pro rozvoj obchodu;
b) podpora vytváření nebo reformy vhodných právních a regulačních rámců a reformy správních postupů;
c) budování soudržných obchodních strategií;
d) podpora ZZÚ při rozvoji jejich vnitřních kapacit, informačních systémů a informovanosti o úloze a významu obchodu pro hospodářský rozvoj;
e) podpora posilování infrastruktury související s obchodem, a zejména podpora úsilí ZZÚ rozvíjet a zdokonalovat infrastrukturu podpůrných služeb včetně dopravních a skladovacích zařízení s cílem zajistit jejich účinnou účast na distribuci zboží a služeb a posílit tok vývozu ze ZZÚ;
f) rozvoj lidských zdrojů a odborných dovedností v oblasti obchodu a služeb pro trh Společenství a regionální a mezinárodní trhy, zejména v odvětvích zpracování, uvádění na trh, distribuce a dopravy;
g) podpora rozvoje soukromého sektoru, a zejména malých a středních podniků, pro identifikaci a vývoj produktů, tržních odbytišť a společných podniků orientovaných na vývoz;
h) podpora akcí ZZÚ zaměřených na povzbuzení a přilákání soukromých investic a operací společných podniků;
i) zřizování, úprava a posilování organizací v ZZÚ zabývajících se rozvojem obchodu a služeb, přičemž se věnuje zvláštní pozornost zvláštním potřebám organizací v nejméně rozvinutých ZZÚ;
j) podpora ZZÚ, zaměřená na zlepšování jakosti jejich produktů, jejich přizpůsobování požadavkům trhu a diverzifikaci odbytišť;
k) podpora úsilí ZZÚ pronikat účinněji na trhy třetích zemí;
l) opatření pro rozvoj trhu včetně rozšiřování kontaktů a výměny informací mezi hospodářskými subjekty v ZZÚ, státech AKT, členských státech a třetích zemích;
m) podpora ZZÚ při používání moderních technik uvádění na trh v odvětvích a programech orientovaných na výrobu, zejména v oblastech jako jsou rozvoj venkova a zemědělství;
n) zřizování a rozvoj pojišťovacích a úvěrových institucí v oblasti rozvoje obchodu.
4. Podpora účasti ZZÚ na veletrzích, výstavách a v obchodních misích se provádí jen tam, kde tyto akce tvoří nedílnou součást celkových programů rozvoje obchodu a trhu.
5. Účast nejméně rozvinutých ZZÚ na různých obchodních činnostech se podporuje zvláštními ustanoveními, mimo jiné hrazením cestovních nákladů personálu a nákladů na dopravu exponátů při příležitosti jejich účasti na místních, regionálních a zahraničních veletrzích, výstavách nebo obchodních misích, včetně nákladů na dočasné stavby nebo na pronájem výstavních stánků. Nejméně rozvinutým ZZÚ se poskytuje zvláštní podpora na pomoc při přípravě nebo nákupu propagačních materiálů.
Článek 13
Obchod službami
1. Společenství souhlasí, že vyvine a bude financovat infrastrukturu a lidské zdroje, pro obchod službami v souladu s prioritami stanovenými v rámci rozvojových strategií pro každou ZZÚ.
2. Společenství přispívá k rozvoji a prosazování nákladově efektivních a účelných služeb námořní dopravy v ZZÚ:
a) podporou účelné dopravy nákladů za hospodářsky a obchodně přiměřené ceny;
b) prováděním řádných politik a pravidel hospodářské soutěže;
c) usnadňováním větší účasti ZZÚ na službách mezinárodní námořní dopravy;
d) povzbuzováním regionálních programů námořní dopravy a rozvoje obchodu;
e) zvětšováním zapojení místního soukromého sektoru v činnostech námořní dopravy.
Společenství a ZZÚ se zavazují podporovat bezpečnost dopravy a posádek a předcházení znečisťování.
3. Společenství zintenzívní spolupráci se ZZÚ s cílem zajistit pravidelné zlepšování a růst letecké dopravy.
To zahrnuje:
a) prozkoumání všech prostředků reformy a modernizace odvětví letecké dopravy ZZÚ;
b) podporu obchodní životaschopnosti a konkurenceschopnosti;
c) povzbuzování vyšší úrovně investic a účasti soukromého sektoru a větší výměny znalostí a řádné podnikatelské praxe;
d) zajišťování přístupu ke globálním sítím letecké dopravy cestujícím a vývozcům všech ZZÚ.
4. V odvětví letecké dopravy musí být zajištěna bezpečnost a zavedeny a prováděny odpovídající mezinárodní normy.
Za tímto účelem je Společenství ZZÚ nápomocno při:
a) zavedení bezpečnostních systémů letecké navigace včetně systému komunikací, navigace a dohledu a řízení leteckého provozu (CNS/ATM);
b) provádění bezpečnostních opatření na letištích a posilování kapacit civilních leteckých orgánů řídit veškeré aspekty provozní bezpečnosti spadající do jejich působnosti;
c) rozvoji infrastruktury a lidských zdrojů;
d) zajišťování, aby veškerá opatření přijímaná v této oblasti byla založena na doporučeních příslušných mezinárodních organizací a aby byla účinná a dlouhodobě udržitelná.
5. Patřičná pozornost musí být věnována minimalizaci dopadu letecké dopravy na životní prostředí, zejména prostřednictvím vhodných studií dopadu na životní prostředí.
6. V mnoha aspektech letecké dopravy mohou regionální řešení nabízet prostor pro větší efektivitu nákladů a úspory z rozsahu. Za tímto účelem se Společenství zavazuje podporovat a povzbuzovat akce na regionální úrovni tam, kde je to vhodné.
7. Jelikož telekomunikace a aktivní účast na informační společnosti jsou nezbytnými předpoklady úspěšné integrace ZZÚ do světového hospodářství, Společenství a případně ZZÚ znovu potvrzují své závazky ze stávajících mnohostranných dohod, zejména z dohody Světové obchodní organizace (WTO) o základních telekomunikacích.
8. Společenství podpoří úsilí ZZÚ zvětšit své schopnosti v oblasti obchodu službami. Spolupráce zahrnuje mimo jiné tyto oblasti:
a) podpora konzultací mezi příslušnými telekomunikačními orgány v ZZÚ a Společenství s cílem povzbudit rozvoj konkurenceschopného telekomunikačního prostředí přiblížením sazeb nákladům;
b) zřízení dialogu o různých aspektech informační společnosti včetně regulatorních hledisek a komunikační politiky;
c) výměny informací a možné technické pomoci v regulaci, normalizaci, posuzování shody a osvědčování informačních a komunikačních technologií a využívání frekvencí;
d) šíření nových informačních a komunikačních technologií a rozvoj nových zařízení, zvláště v souvislosti se vzájemným propojením sítí a interoperabilitou aplikací;
e) prosazování a provádění společného výzkumu v oblasti nových technologií spojených s informační společností;
f) navrhování a provádění programů a politik pro zvýšení informovanosti o hospodářských a sociálních přínosech plynoucích z informační společnosti.
9. Spolupráce se zaměří zejména na větší doplňkovost a harmonizaci komunikačních systémů na místní, regionální, celostátní, meziregionální a mezinárodní úrovni a jejich přizpůsobování novým technologiím.
10. Společenství podpoří opatření a operace pro rozvoj a podporu udržitelného cestovního ruchu. Tato opatření se provedou na všech úrovních od identifikace turistických produktů až do fáze uvádění na trh a propagace.
Cílem je podpora úsilí orgánů ZZÚ získat maximální prospěch z místního, regionálního a mezinárodního cestovního ruchu s ohledem na dopad cestovního ruchu na hospodářský rozvoj a podpora soukromých finančních toků ze Společenství a jiných zdrojů do rozvoje cestovního ruchu v ZZÚ. Zvláštní pozornost se věnuje potřebě integrovat cestovní ruch do sociálního, kulturního a hospodářského života lidí, stejně jako respektu k životnímu prostředí.
Zvláštní opatření pro rozvoj cestovního ruchu se zaměří na definování, přizpůsobování a rozvoj vhodných politik na místní, regionální, subregionální a mezinárodní úrovni. Programy a projekty rozvoje cestovního ruchu budou založeny na těchto politikách na základě těchto čtyř složek:
a) rozvoj lidských zdrojů a institucí, mimo jiné:
- rozvoj odborného řízení ve zvláštních odbornostech a souvislá odborná příprava na příslušných úrovních soukromého a veřejného sektoru pro zajištění přiměřeného plánování a rozvoje,
- zřízení a posilování středisek propagace cestovního ruchu,
- vzdělávání a odborná příprava pro určité složky obyvatelstva a veřejné a soukromé organizace činné v odvětví cestovního ruchu, včetně pracovníků v odvětvích podporujících cestovní ruch,
- spolupráce a výměny v rámci ZZÚ a mezi ZZÚ a AKT v oblasti odborné přípravy, technické pomoci a rozvoje institucí;
b) vývoj produktů, mimo jiné:
- identifikace produktů cestovního ruchu, vývoj netradičních a nových produktů cestovního ruchu, přizpůsobování stávajících produktů včetně uchování a rozvoje kulturního dědictví, ekologických a environmentálních hledisek, řízení, ochrany a zachování živočichů a rostlin, historického, sociálního a jiného přirozeného bohatství, rozvoje pomocných služeb,
- propagace soukromých investic v odvětví cestovního ruchu v ZZÚ včetně vytváření společných podniků,
- řemeslná výroba kulturní povahy pro turistický trh;
c) rozvoj trhu, zahrnující mimo jiné:
- pomoc při definování a provádění cílů a plánů rozvoje trhu na místní, subregionální, regionální a mezinárodní úrovni,
- podporu úsilí ZZÚ získat přístup ke službám v odvětví cestovního ruchu, jako jsou centrální rezervační systémy a systémy řízení leteckého provozu a bezpečnosti,
- uvádění na trh a propagační opatření a materiály v rámci plánů a programů integrovaného rozvoje trhu s cílem zlepšovat pronikání na trh, zaměřená na hlavní zdroje toků cestovního ruchu na tradičních i netradičních trzích, stejně jako na zvláštní činnosti, jako je účast na specializovaných obchodních akcích, jako jsou veletrhy, a na produkci kvalitní literatury, filmů a podpůrných opatření pro uvádění na trh;
d) výzkum a informace zahrnující mimo jiné:
- zlepšování informací o cestovním ruchu a jejich sběru, analýzy, šíření a využívání statistických údajů,
- posouzení sociálněhospodářského dopadu cestovního ruchu na hospodářství ZZÚ se zvláštním důrazem na vazby s ostatními odvětvími v ZZÚ a okolních regionech, jako jsou produkce potravin, výstavba, technologie a řízení.
Článek 14
Oblasti související s obchodem
1. V rámci rozvojové strategie každé ZZÚ pomáhá Společenství posilovat schopnost ZZÚ zvládnout veškeré oblasti související s obchodem, kde je to nezbytné, včetně zdokonalení a podpory institucionálního rámce.
2. Společenství spolupracuje se ZZÚ při zavádění obecných zásad ochrany a podpory investic.
3. Společenství rovněž pomáhá posilovat spolupráci se ZZÚ s cílem s vhodnými agenturami pro hospodářskou soutěž formulovat a podporovat účinné politiky hospodářské soutěže, které postupně zajistí účinné uplatňování pravidel hospodářské soutěže soukromými i státními podniky. Ke spolupráci v této oblasti patří zejména pomoc při navrhování vhodného právního rámce a jeho správního provádění se zvláštním ohledem na nejméně rozvinuté ZZÚ.
4. Společenství pokračuje v posilování spolupráce se ZZÚ a rozšíří ji zejména na tyto oblasti:
a) tvorba právních předpisů na ochranu a vynucování práv duševního vlastnictví, předcházení zneužívání těchto práv držiteli práv a jejich porušování soutěžiteli, zřízení a posilování místních, regionálních a celostátních kanceláří a jiných subjektů, včetně podpory regionálních organizací duševního vlastnictví zapojených do uplatňování a ochrany, včetně odborné přípravy personálu;
b) uzavírání dohod zaměřených na ochranu ochranných známek a zeměpisných označení produktů zvláštního zájmu.
5. Společenství pomáhá ZZÚ v jejich úsilí v oblastech normalizace a osvědčování zaměřeném na prosazování systémů slučitelných mezi Společenstvím a ZZÚ. Tato spolupráce zahrnuje zejména:
a) opatření pro prosazování většího používání mezinárodních technických předpisů, norem a postupů posuzování shody, včetně zvláštních odvětvových opatření, v souladu s úrovní hospodářského rozvoje ZZÚ;
b) spolupráce v oblasti řízení a zajišťování jakosti ve vybraných odvětvích významných pro ZZÚ;
c) podpory iniciativ ZZÚ pro budování kapacit v oblastech posuzování shody, metrologie a normalizace;
d) rozvíjení vazeb mezi institucemi pro normalizaci, posuzování shody a osvědčování v Evropě a ZZÚ.
6. Společenství pomáhá posilovat spolupráci se ZZÚ, pokud jde o hygienická, veterinární a rostlinolékařská opatření, s cílem vybudovat v této oblasti kapacity veřejného a soukromého sektoru.
7. V duchu zásad z Ria posiluje Společenství spolupráci se ZZÚ s cílem posílit vzájemnou provázanost obchodní politiky a politiky životního prostředí. Cílem spolupráce je především:
a) zřízení soudržných místních, regionálních, celostátních a mezinárodních politik;
b) posílení prvků řízení jakosti zboží a služeb spojených s životním prostředím;
c) zdokonalování výrobních metod šetrných k životnímu prostředí ve vhodných odvětvích.
8. Společenství spolupracuje se ZZÚ v oblasti pracovních norem. Spolupráce v této oblasti spočívá zejména ve:
a) výměně informací o odpovídajících pracovních předpisech;
b) pomoci při tvorbě pracovněprávních předpisů a posilování stávajících právních předpisů;
c) vzdělávacích a osvětových programech zaměřených na odstranění dětské práce;
d) dodržování pracovněprávních předpisů.
9. Společenství spolupracuje se ZZÚ v oblasti politiky ochrany spotřebitele a ochrany zdraví spotřebitele:
a) zdokonalováním institucionálních a technických kapacit v této oblasti;
b) zřizováním systémů včasné výstrahy pro vzájemné informování o nebezpečných produktech;
c) výměnou informací a zkušeností o zřizování a činnosti poprodejního dohledu nad produkty a o bezpečnosti produktů;
d) zdokonalováním informací poskytovaných spotřebitelům o cenách, vlastnostech produktů a nabízených službách;
e) povzbuzováním rozvoje soukromých spotřebitelských sdružení a styků mezi zástupci spotřebitelských skupin;
f) zlepšováním slučitelnosti politik a systémů na ochranu spotřebitele;
g) informováním o vstupu v platnost právních předpisů a podporou spolupráce ve vyšetřování nebezpečného nebo nepoctivého obchodního jednání;
h) uplatňováním zákazů vývozu v obchodu se zbožím a se službami, jejichž uvádění na trh bylo v zemi jejich výroby zakázáno.
10. Společenství podporuje úsilí vyvíjené veřejnými a soukromými aktéry ZZÚ v oblasti informačních technologií a telekomunikací zaměřené na:
a) modernizaci telekomunikační infrastruktury, služeb přenosu dat, aplikací dálkového zpracování a projekty aplikace telematiky (TAP);
b) rozvoj a zdokonalování služeb a lidských kapacit, potřebných pro dosažení informační společnosti, a nejlepší možnou integraci těchto služeb do regionálních souvislostí;
c) zlepšování informovanosti o hospodářských příležitostech a výměny zkušeností a know-how;
d) poskytování lepších informací uživatelům těchto zdrojů;
e) optimální a udržitelné využívání potenciálu tohoto odvětví;
f) rozvoj používání telekomunikační a informační techniky v oblasti vzdělávání včetně dálkového studia;
g) zvětšování elektronické obchodní a hospodářské spolupráce;
h) zlepšování a modernizace zdravotnických sítí prostřednictvím rozvoje vazeb mezi nemocnicemi, použití dálkového stanovení diagnózy a tvorby společných databází;
i) vývoj multimediálního přístupu ke kulturním a turistickým zdrojům;
j) zdokonalování a zvětšování užívání informační a komunikační techniky v průmyslu a pro inovaci.
Článek 15
Sociální oblast
1. V rámci rozvojové strategie každé ZZÚ přispívá Společenství k opatřením pro lidský a společenský rozvoj. Spolupráce by mohla podporovat zejména programy v těchto odvětvích:
a) Vzdělávací politika a budování institucí (budovy a materiál); výuka jazyků a odborná příprava pedagogů; základní vzdělávání; sekundární vzdělávání a odborná příprava, vyšší vzdělávání (včetně vzdělávacích činností specifických pro určitá odvětví, například zemědělská odborná příprava).
Oblast vzdělávání by se měla zaměřit na rozšíření přístupu k základnímu vzdělávání a zlepšování jeho kvality výstavbou více škol, obnovou stávajících tříd a zajišťováním výukových materiálů, odbornou přípravou učitelů a poskytováním stipendií chudým studentům.
b) Reformní činnosti ve zdravotnictví, zdravotní politice a budování institucí; vzdělávání lékařů, odborné přípravě a výzkumu, zdravotnické infrastruktuře; HIV/AIDS.
Projekty ve zdravotnictví by měly pomáhat zajišťovat služby základní a preventivní péče, zejména plánování rodičovství a služby zdravotní péče o matku a dítě.
c) Populační politika a plánování rodičovství; péči o matku a dítě včetně podpory projektů péče o rodinu a vývoj příští generace.
d) Zvyšování účinnosti politik pro předcházení výrobě, distribuci a nedovolenému obchodu se všemi druhy omamných a psychotropních látek, předcházení a omezování zneužívání drog, s ohledem na práci, kterou v této souvislosti vykonávají mezinárodní subjekty.
Spolupráce zahrnuje:
i) odbornou přípravu, vzdělávání, podporu zdraví a rehabilitace závislých osob včetně projektů pro jejich opětovnou integraci do pracovního a společenského prostředí;
ii) opatření pro povzbuzení alternativních hospodářských příležitostí, například programů pro alternativní rozvoj oblastí, využívaných pro nedovolenou výrobu omamných rostlin, spojených s účinnými represivními opatřeními;
iii) technickou, finanční a správní pomoc související se sledováním obchodu s prekurzory a zavedení norem rovnocenných normám přijatým Společenstvím a zúčastněnými mezinárodními subjekty;
iv) technickou, finanční a správní pomoc ohledně předcházení, léčby a snižování zneužívání drog;
v) technickou pomoc, odbornou přípravu a zavedení norem předcházejících praní peněz rovnocenných normám přijatým Společenstvím a jinými mezinárodními subjekty, zejména Finanční akční skupinou proti praní peněz;
vi) výměnu důležitých informací pro provádění písmen a) až d).
e) Vodohospodářská politika a budování institucí; ochrana vodních zdrojů; nakládání s odpady (voda pro zemědělství nebo energetiku bude zahrnuta do odpovídajícího odvětví).
V odvětví zásobování vodou a hygieny je cílem poskytovat služby v nedostatečně obsluhovaných oblastech. Financování této podpory, zvětšující přístup k zásobám pitné vody a hygienickým službám, přímo přispívá k rozvoji lidských zdrojů zlepšováním zdravotního stavu, a tudíž ke zvyšování produktivity lidí, kteří k těmto službám dosud nemají přístup; stálá potřeba rozšiřovat základní služby spojené s vodou, hygienou a dopravou musí být pro městské i venkovské obyvatelstvo řešeny způsoby udržitelnými z hlediska životního prostředí.
f) Společenství spolupracuje se ZZÚ na zachování, udržitelném využívání a řízení jejich biologické rozmanitosti s ohledem na akční plán Společenství pro biologickou rozmanitost.
Spolupráce v této oblasti může zejména zahrnovat:
i) podporu zpracování, aktualizace a provádění národních strategií a akčních plánů biologické rozmanitosti;
ii) usnadňování zřizování místních, regionálních a subregionálních mechanismů pro výměnu informací, sledování a hodnocení pokroku při provádění Úmluvy o biologické rozmanitosti (CBD) [7];
iii) vyvíjení a udržování aktuálních databází o biologické rozmanitosti v ZZÚ;
iv) provádění vhodných opatření týkajících se přístupu ke genetickým zdrojům;
v) podpora uzavírání dohod se soukromým sektorem pro využívání genetických zdrojů země tak, aby místní společenství mohla účinně využívat hospodářský výnos plynoucí z takových dohod, a tak, aby využívání genetických zdrojů nepoškozovalo ochranu a zachování biologické rozmanitosti;
vi) pomoc ZZÚ účastnit se aktivně na procesu tvorby politiky a na jednáních v rámci CBD.
g) Projekty a programy bytové výstavby a integrovaného městského rozvoje
V městském rozvoji se úsilí zaměří na výstavbu nebo obnovu silnic a další základní infrastruktury včetně nízkopříjmové bytové výstavby.
Článek 16
Regionální spolupráce a integrace
Spolupráce zajistí, aby byla poskytována účinná pomoc pro dosažení cílů a priorit stanovených příslušnými orgány ZZÚ v rámci regionální a subregionální spolupráce a integrace:
1. Regionální spolupráce se týká operací dohodnutých mezi:
(a) dvěma či více ZZÚ;
(b) jednou či více ZZÚ a jedním či více sousedními státy AKT nebo třetími zeměmi;
(c) jednou či více ZZÚ a jedním či více státy AKT nebo jedním či více nejvzdálenějšími regiony uvedenými v čl. 299 odst. 2 Smlouvy (Guadeloupe, Guyana, Martinik, Réunion, Kanárské ostrovy, Azory a Madeira);
(d) dvěma či více regionálními organizacemi, jichž jsou ZZÚ členy;
(e) jednou či více ZZÚ a regionálními organizacemi, jejichž členy jsou ZZÚ, státy AKT nebo jeden či více nejvzdálenějších regionů.
2. Spolupráce v těchto souvislostech má tyto cíle:
(a) pečovat o postupnou integraci ZZÚ do světového hospodářství;
(b) urychlovat hospodářskou spolupráci a rozvoj uvnitř regionů ZZÚ a mezi nimi a regiony států AKT;
(c) podporovat volný pohyb osob, zboží, služeb, kapitálu, pracovních sil a technologií;
(d) urychlovat hospodářskou diverzifikaci a koordinaci, a harmonizaci regionálních a subregionálních politik spolupráce;
(e) podpora a pěstování obchodu mezi ZZÚ a uvnitř ZZÚ i obchodu s nejvzdálenějšími regiony, státy AKT či jinými třetími zeměmi.
3. V souvislostech regionální integrace má spolupráce tyto cíle:
(a) výstavbu a posilování schopností organizací a institucí pro regionální spolupráci a začlenění s cílem podpořit regionální spolupráci a integraci;
(b) povzbudit nejméně rozvinuté ZZÚ k účasti na rozvoji regionálních trhů a výhodách, které z nich plynou;
(c) provádět na regionální úrovni politiku odvětvových reforem;
(d) liberalizaci obchodu a plateb;
(e) podporovat přeshraniční zahraniční a domácí investice a jiné iniciativy regionální a subregionální hospodářské integrace;
(f) brát v úvahu čisté přechodné náklady regionální integrace na rozpočtové příjmy a platební bilanci.
4. Regionální spolupráce se týká řady různých funkčních a tematických oblastí, které konkrétně řeší společné problémy a využívají výhod úspor z rozsahu, včetně:
(a) infrastruktury a zejména infrastruktury dopravy a komunikací a s nimi spojených otázek bezpečnosti, energetiky;
(b) životního prostředí, řízení vodních zdrojů;
(c) zdravotnictví, vzdělávání a odborné přípravy;
(d) výzkumné, vědecké a technické spolupráce;
(e) připravenosti na regionální katastrofy a iniciativy pro jejich zmírňování;
(f) ostatních oblasti, například kontroly zbrojení, drog, organizovaného zločinu, praní peněz, podvodů a korupce.
5. Spolupráce také podporuje programy a iniciativy meziregionální spolupráce a spolupráce mezi ZZÚ a mezi AKT.
Článek 17
Kulturní a sociální spolupráce
Spolupráce přispívá k samostatnému rozvoji ZZÚ, což je proces soustředěný na obyvatele samotné, zakořeněný v kultuře každého národa. Tento lidský a kulturní rozměr zahrnuje všechny oblasti a odráží se ve všech rozvojových projektech a programech. Spolupráce podporuje politiky a opatření přijímaná příslušným orgány ZZÚ pro posílení svých lidských zdrojů, zvyšování jejich tvůrčích schopností a prosazování jejich kulturních identit. Povzbuzuje účast obyvatelstva na procesu rozvoje.
Kulturní a společenská spolupráce se vyjadřuje prostřednictvím:
- přihlédnutí ke kulturnímu a společenskému rozměru,
- podpory kulturních identit a dialogu mezi kulturami se zvláštním ohledem na zachování kulturního dědictví, tvorbu a šíření kulturních produktů, kulturní akce, informace a komunikaci,
- operací pro zlepšování a posílení lidských zdrojů, zaměřených zejména na vzdělávání a odbornou přípravu, vědeckou a technickou spolupráci, úlohu žen v rozvoji, zdravotnictví a boj proti zneužívání drog, obyvatelstvo a demografii.
ČÁST TŘETÍ
NÁSTROJE SPOLUPRÁCE ZZÚ A ES
HLAVA I
ROZVOJOVÁ FINANČNÍ SPOLUPRÁCE
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 18
Objectives
Cílem rozvojové finanční spolupráce, prováděné prostřednictvím poskytování přiměřených finančních zdrojů a vhodné technické pomoci, je:
(a) podpořit a povzbudit vlastní úsilí ZZÚ o dosažení udržitelného sociálního, kulturního a hospodářského rozvoje na základě vzájemného zájmu a v duchu vzájemné závislosti;
(b) pomoci zvýšit životní úroveň obyvatel ZZÚ;
(c) prosazovat opatření, která jsou pravděpodobně schopna mobilizovat kapacitu společenství, skupin, sdružení a jednotlivců vyvíjet iniciativu a účastnit se na navrhování a provádění rozvojových programů;
(d) v zájmu zmírnění chudoby přispívat k nejúplnější účasti obyvatelstva na prospěchu plynoucím z rozvoje;
(e) přispívat k rozvoji kapacity ZZÚ inovovat, přizpůsobovat a transformovat místní technologie a zvládnout vhodné nové technologie;
(f) podporovat úsilí ZZÚ o dosažení hospodářské diverzifikace, mimo jiné přispěním k udržitelnému zkoumání, uchování, zpracování a využívání svých přírodních zdrojů;
(g) poskytovat podporu a prosazovat optimální rozvoj lidských zdrojů v ZZÚ;
(h) usnadňovat nárůst finančních toků do ZZÚ, které splní jejich vyvíjející se potřeby, a podporovat úsilí ZZÚ o harmonizaci mezinárodní spolupráce na jejich rozvoji společným financováním operací s jinými finančními institucemi nebo třetími stranami;
(i) prosazovat přímé soukromé investice v ZZÚ, podporovat rozvoj zdravého, prosperujícího a dynamického soukromého sektoru ZZÚ a povzbuzovat toky místních, vnitrostátních a zahraničních investic do výrobních odvětví ZZÚ;
(j) povzbuzovat regionální spolupráci, solidaritu a integraci mezi jednotlivými ZZÚ a mezi ZZÚ a AKT;
(k) umožnit zřízení vyváženějších hospodářských a sociálních vztahů a lepšího pochopení mezi ZZÚ, státy AKT, členskými státy a zbytkem světa s cílem napomoci integraci ZZÚ do světového hospodářství;
(l) umožnit ZZÚ, jež čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy způsobeným přírodními katastrofami nebo mimořádnými okolnostmi se srovnatelným účinkem, využít pomoci při mimořádných událostech;
(m) pomoci nejméně rozvinutým ZZÚ překonat zvláštní překážky bránící jejich rozvojovému úsilí.
Článek 19
Zásady
1. Rozvojová finanční spolupráce je založena na partnerství, doplňkovosti a subsidiaritě a
(a) provádí se v souladu se strategiemi přidružení a rozvoje přijatými podle článku 4, s patřičným ohledem na zeměpisné, sociální a kulturní charakteristiky ZZÚ i na jejich specifický potenciál;
(b) zajišťuje, aby byly toky zdrojů poskytovány předvídatelně a pravidelně;
(c) je pružná a přizpůsobená situaci v každé ZZÚ.
2. Členské státy spolupracují s Komisí s cílem zajistit pro využívání prostředků Společenství řádné finanční řízení.
3. V souladu s partnerským přístupem se o činnostech Společenství rozhoduje v úzkých konzultacích mezi Komisí, dotčenými orgány ZZÚ a členským státem, s nímž je spojena. Toto partnerství se uskutečňuje při plném respektování institucionálních, právních a finančních pravomocí každého z partnerů.
4. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 1 druhý pododstavec, příspěvky Společenství a členských států se vzájemně doplňují.
5. V souladu se zásadou subsidiarity odpovídají za provádění operací dotčené orgány ZZÚ, aniž jsou dotčeny pravomoci Komise ve věcech zajištění řádného finančního řízení při využívání prostředků Společenství.
Článek 20
Jednotné programové dokumenty
1. V souladu s článkem 4 stanoví orgány ZZÚ, Komise a členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, jednající v partnerství, strategii a prioritní cíle, na nichž má být JPD založen.
2. Orgány ZZÚ odpovídají za:
(a) stanovení svých priorit, na nichž má být založena strategie spolupráce;
(b) identifikaci projektů a programů v rámci odvětvového plánování a za stanovení podpůrných opatření pro zajištění udržitelnosti a životaschopnosti navrhovaných plánů;
(c) přípravu projektové a programové dokumentace;
(d) přípravu, projednání a uzavírání zakázek;
(e) provádění a řízení projektů a programů;
(f) udržování projektů a programů a zajišťování jejich udržitelnosti.
3. Příslušné orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za:
(a) přijetí JPD;
(b) zajištění rovnosti podmínek účasti v nabídkových řízeních a na zakázkách;
(c) monitorování a hodnocení účinků a výsledků projektů a programů;
(d) zajištění správného, bezodkladného a účinného provádění projektů a programů.
4. Komise odpovídá za přijímání finančních rozhodnutí o celkovém přídělu odpovídajícímu JPD postupem podle článku 24.
5. Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, jsou veškerá rozhodnutí vyžadující schválení jedné ze stran přidružení schválena nebo se považují za schválená do šesti měsíců od oznámení druhou stranou.
Článek 21
Rozsah financování
V rámci strategie a priorit stanovených dotyčnou ZZÚ na místní nebo regionální úrovni může být finanční podpora poskytována na operace pomáhající dosáhnout cílů stanovených tímto rozhodnutím.
Do tohoto rozsahu spadají tyto činnosti:
a) odvětvové politiky a reformy a projekty, které jsou s nimi slučitelné;
b) institucionální rozvoj, budování kapacit a integrace hledisek životního prostředí;
c) programy technické spolupráce;
d) humanitární pomoc a operace při mimořádných událostech;
e) dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu zboží a služeb.
Článek 22
Způsobilost pro financování
1. Finanční podporu poskytovanou podle tohoto rozhodnutí mohou obdržet tyto subjekty nebo orgány:
a) ZZÚ;
b) regionální nebo mezistátní organizace, k nimž patří jedna či více ZZÚ a které jsou jejich příslušnými orgány k tomu oprávněny;
c) společné subjekty zřízené Společenstvím a ZZÚ, aby sledovaly některé zvláštní cíle.
2. S výhradou dohody orgánů dotyčných ZZÚ mohou podporu obdržet rovněž
a) místní, celostátní nebo regionální veřejné nebo poloveřejné subjekty, místní samosprávné celky ZZÚ, a zejména jejich finanční instituce a rozvojové banky;
b) společnosti a podniky ZZÚ a regionálních skupin;
c) podniky členského státu, s cílem umožnit jim navíc k jejich vlastnímu příspěvku provádět výrobní projekty na území ZZÚ;
d) finanční zprostředkovatelé ZZÚ nebo Společenství, kteří podporují a financují soukromé investice v ZZÚ;
e) aktéři decentralizované spolupráce a ostatní nestátní aktéři ze ZZÚ a ze Společenství, s cílem umožnit jim provádět hospodářské, kulturní, sociální a vzdělávací projekty a programy v ZZÚ v rámci decentralizované spolupráce uvedené v článku 29.
Článek 23
Programování a provádění
Komise přijme prováděcí předpisy k této části rozhodnutí a pro přílohy II A až D do dvanácti měsíců po jeho vstupu v platnost postupem podle článku 24 a ve spolupráci se ZZÚ podle článku 7.
Komise podpoří plné využívání nástrojů stanovených v tomto rozhodnutí, zejména obchodními a finančními ustanoveními, ze strany ZZÚ tím, že poskytne vhodné pokyny a informace do dvanácti měsíců po jeho vstupu v platnost.
Tyto předpisy upraví zejména:
a) postup pro vypracování JPD a jeho podstatných prvků;
b) postupy a kritéria pro monitorování, audit, hodnocení ex ante, v polovině období a ex post, přezkoumání a provádění JPD, včetně těch, jež se týkají účasti Komise na těchto činnostech;
c) vypracovávání periodických a jiných zpráv;
d) prováděcí pravidla pro finanční opravy uvedená v článku 32.
Finanční a účetní postupy jsou stanoveny ve finančním nařízení pro 9. ERF.
Článek 24
Výbor ERF-ZZÚ
1. Tam, kde je to vhodné, je Komisi nápomocen výbor zřízený interní dohodou (v tomto článku dále jen "výbor").
2. Při vykonávání pravomocí, které mu uděluje toto rozhodnutí, je tento výbor označován jako "výbor ERF-ZZÚ". Na výbor ERF-ZZÚ se vztahuje vnitřní jednací řád výboru zřízeného interní dohodou.
3. Výbor zaměřuje svou práci na podstatné otázky rozvojové spolupráce na úrovni ZZÚ a regionů. V zájmu soudržnosti, koordinace a doplňkovosti monitoruje provádění JPD.
4. Výbor vydává stanovisko k:
a) návrhům JPD a všem jejich změnám;
b) prováděcím předpisům k této části a k přílohám II A až D.
5. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě stanovené předsedou. Stanovisko se přijímá většinou stanovenou v čl. 21 odst. 4 interní dohody. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v odstavci 3 téhož článku. Předseda nehlasuje.
6. Komise přijímá opatření, která jsou okamžitě použitelná. Pokud však tato opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru, sdělí je Komise neprodleně Radě. V tomto případě může Komise nejvýše o tři měsíce ode dne tohoto sdělení odložit použitelnost opatření, o kterých rozhodla.
7. Rada může většinu v souladu s vážením uvedeným v odstavci 5 přijmout ve lhůtě stanovené v odstavci 6 jiné rozhodnutí.
8. Komise informuje výbor o monitorování, hodnocení a auditu JPD.
Kapitola 2
Zdroje zpřístupněné pro ZZÚ
Článek 25
Finanční pomoc
1. Celková částka finanční pomoci Společenství pro účely kapitoly 1, její přidělení, finanční podmínky a postupy a využití této pomoci v období od roku 2000 do roku 2007 jsou uvedeny v přílohách II A až D a v kapitole 3, aniž jsou dotčeny předpisy, které má Komise přijmout podle článku 24.
Finanční pomoc podle tohoto rozhodnutí může být použita na krytí celkových nákladů místních a zahraničních výdajů projektů a programů, včetně financování opakujících se nákladů.
2. ZZÚ jsou rovněž způsobilé pro financování podle právních předpisů platných ve prospěch rozvojových zemí uvedených v příloze II E a pro programy Společenství uvedené v příloze II F.
Kapitola 3
Podpora investic soukromého sektoru
Článek 26
Povzbuzování investic
Orgány ZZÚ, členské státy a Společenství uznávají význam soukromých investic pro podporu své rozvojové spolupráce a potřebu přijmout opatření k povzbuzení těchto investic a
a) provádějí opatření pro povzbuzení účasti soukromých investorů jednajících v souladu s cíli a prioritami rozvojové spolupráce ZZÚ a ES a s odpovídajícími právními předpisy na svém rozvojovém úsilí;
b) zajišťují těmto investorům korektní a spravedlivé zacházení;
c) přijímají opatření a provádějí akce, které pomáhají vytvářet a udržovat předvídatelné a bezpečné investiční prostředí, a jednávají dohody, které toto prostředí zlepšují;
d) prosazují účinnou spolupráci mezi hospodářskými subjekty ZZÚ a mezi nimi a hospodářskými subjekty ze Společenství s cílem zvětšit tok kapitálu, řídící schopnosti, technologie a jiné formy know-how;
e) se snaží prosazovat větší tok soukromých zdrojů mezi Společenstvím a ZZÚ, mimo jiné tím, že přispívají k odstraňování překážek bránících subjektům ZZÚ v přístupu na mezinárodní kapitálové trhy, včetně trhů Společenství;
f) vytvářejí prostředí, které podněcuje rozvoj finančních institucí a mobilizaci zdrojů klíčových pro tvorbu kapitálu a růst podnikavosti;
g) podporují rozvoj podniků přijímáním opatření nezbytných pro zlepšení podnikatelského prostředí, a zejména pečují o právní, správní a pobídkový rámec vedoucí ke vzniku a rozvoji dynamických podniků soukromého sektoru, včetně základních operací;
h) podporují schopnost místních institucí v ZZÚ poskytovat takový rozsah služeb, který může povzbudit větší místní účast v průmyslové a obchodní činnosti.
Článek 27
Podpora a financování investic
Spolupráce poskytne dlouhodobé financování na pomoc prosazování růstu soukromého sektoru a mobilizace vnitrostátního a zahraničního kapitálu k tomuto účelu. Pro tento účel spolupráce poskytne zejména:
a) granty na krytí technické a finanční pomoci pro rozvoj lidských zdrojů, budování institucionálních kapacit či jiných forem institucionální podpory související s konkrétními investicemi; opatření určená ke zvýšení konkurenceschopnosti podniků a budování kapacit soukromých finančních a nefinančních zprostředkovatelů; opatření pro usnadnění a podporu investic a činností zvyšujících konkurenceschopnost;
b) poradenské a konzultační služby na pomoc vytváření příznivého klimatu pro investice a zásobu informací pomáhající vést a povzbuzovat kapitálové toky;
c) granty financované investiční facilitou uvedenou v příloze II C;
d) půjčky z vlastních zdrojů EIB.
Podmínky použitelné pro investiční facilitu a výše uvedené půjčky jsou stanoveny v přílohách II B a C.
Kapitola 4
Dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu
Článek 28
Dodatečná podpora
1. S cílem zmírnit nepříznivé účinky veškerých krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví, které by mohly ohrozit dosažení rozvojových cílů dotyčné ZZÚ, se v rámci finančního přídělu uvedeného v příloze II A zřizuje systém dodatečné podpory.
2. Účelem podpory v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu je ochrana makroekonomických a odvětvových reforem a politik vystavených riziku v důsledku poklesu příjmů a náprava nepříznivých důsledků nestability příjmů z vývozu, zejména u zemědělských produktů a produktů těžby.
3. Při přidělování zdrojů uvedených v příloze II D se bere v úvahu závislost hospodářství ZZÚ na vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví. V této souvislosti se nejméně vyvinutým ZZÚ dostává výhodnějšího zacházení.
4. Dodatečné prostředky se poskytují v souladu se zvláštními ustanoveními podpůrného mechanismu stanoveného v příloze II D.
5. Společenství rovněž poskytuje podporu tržním pojistným programům navrženým pro ZZÚ, které se chtějí chránit proti riziku výkyvů příjmů z vývozu.
Kapitola 5
Podpora ostatním aktérům spolupráce
Článek 29
Cíle a financování
1. S cílem řešit rozvojové potřeby místních společenství a povzbudit všechny aktéry decentralizované spolupráce schopné přispět k autonomnímu rozvoji ZZÚ, aby prosazovali a prováděli iniciativy, podpoří spolupráce mezi ZZÚ a ES tyto rozvojové operace v mezích stanovených dotyčnými ZZÚ a členskými státy, s nimiž jsou tyto ZZÚ spojeny, a v rámci ustanovení JPD.
2. V této souvislosti se finanční podpora decentralizovaným projektům a mikroprojektům poskytuje takto:
a) Partnery spolupráce způsobilými pro finanční podporu podle této kapitoly jsou aktéři decentralizované spolupráce ve Společenství, ZZÚ nebo jiných rozvojových zemích, tj. místní orgány veřejné moci, nevládní organizace, místní sdružení obchodníků a iniciativy místních občanů, družstva, odbory, ženské a mládežnické organizace, vzdělávací a výzkumné instituce, církve a jakákoli nevládní sdružení, která pravděpodobně přispějí k rozvoji.
Tato forma spolupráce zpřístupní pro rozvoj ZZÚ schopnosti, inovativní operační metody a zdroje aktérů decentralizované spolupráce. Podpora bere v úvahu zejména společné akce Společenství, ZZÚ a ostatních rozvojových zemí.
b) Místní mikroprojekty musí mít hospodářský a sociální dopad na život lidí, plnit prokázanou a zjištěnou prioritní potřebu a být podnikány z iniciativy a za aktivní účasti místního společenství, které z nich má prospěch.
3. Projekty nebo programy v rámci této formy spolupráce mohou být cestou, jak dosáhnout zvláštních cílů JPD nebo výsledků iniciativ místních společenství či decentralizovaných aktérů.
4. Podpora poskytovaná podle této kapitoly je ve vztahu k příloze II E dodatečná nebo v případě potřeby doplňková.
5. Příspěvky na financování mikroprojektů a decentralizované spolupráce pocházejí z grantů, přičemž v tomto případě příspěvek nesmí být zpravidla vyšší než tři čtvrtiny celkových nákladů každého projektu. Rozdíl je financován:
a) u mikroprojektů dotyčným místním společenstvím věcným plněním nebo formou služeb či v hotovosti, podle jeho schopnosti přispět;
b) u decentralizované spolupráce aktéry decentralizované spolupráce za předpokladu, že finanční, technické, materiálové a ostatní zdroje, které přinesou, nejsou obecně nižší než 25 % odhadovaných nákladů projektu či programu;
c) ve výjimečných případech, kdy se jedná o mikroprojekty i o decentralizovanou spolupráci, orgány dotyčné ZZÚ buď ve formě finančního příspěvku, nebo využitím veřejného zařízení či dodávky služeb.
Pro projekty a programy financované v rámci mikroprojektů nebo decentralizované spolupráce se použijí postupy stanovené tímto rozhodnutím, zvláště s ohledem na prováděcí ustanovení JPD.
Kapitola 6
Podpora humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech
Článek 30
Cíle a prostředky
1. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje ZZÚ, které čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy, které jsou důsledkem přírodních katastrof nebo mimořádných okolností se srovnatelnými důsledky. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje po dobu nezbytnou ke zvládnutí mimořádných potřeb vyplývajících z těchto situací.
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje výlučně podle potřeb a zájmů obětí katastrofy.
2. Cílem humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech je:
a) zachraňovat lidské životy v krizových a těsně pokrizových situacích způsobených přírodními katastrofami nebo mimořádnými okolnostmi se srovnatelnými důsledky;
b) přispět k financování dopravy humanitární pomoci a úsilí k zajištění přímému přístupu zamýšlených příjemců k této pomoci všemi dostupnými logistickými prostředky;
c) provádět krátkodobá opatření obnovy a rekonstrukce s cílem vytvořit co nejdříve podmínky pro integraci nebo opětovnou integraci dotyčných lidí;
d) řešit potřeby plynoucí z vysídlení obyvatel, jako jsou uprchlíci, vysídlené osoby a navrátilci, po přírodní nebo člověkem způsobené katastrofě s cílem plnit po nezbytně dlouhou dobu veškeré potřeby uprchlíků a vysídlených osob, ať se nacházejí kdekoli, a usnadnit jejich dobrovolné opětovné usazování;
e) pomáhat ZZÚ vyvíjet nebo zdokonalovat systémy předcházení katastrofám a připravenosti na ně, včetně systémů pro předvídání a včasného varování, s cílem snižovat následky katastrof.
3. Pomoc může být obdobně poskytnuta ZZÚ přijímajícím uprchlíky nebo navrátilce, aby plnila naléhavé potřeby, jež nejsou kryty pomocí při mimořádných událostech.
4. Pomoc poskytovaná podle tohoto článku se financuje z rozpočtu Společenství. Vedl financování z odpovídající kapitoly rozpočtu však může být výjimečně financována z přídělů stanovených v příloze II A.
5. Operace humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech se provádějí buď na žádost ZZÚ postižené krizovou situací, Komise, členského státu, s nímž je ZZÚ spojena, mezinárodních organizací nebo místních nebo mezinárodních nevládních organizací. Tato pomoc je spravována a prováděna podle postupů umožňujících rychlé, pružné a účinné zásahy.
Kapitola 7
Prováděcí postupy
Článek 31
Technická pomoc
1. Z podnětu Komise nebo jejím jménem mohou být financovány studie nebo opatření technické pomoci s cílem zajistit přípravu, monitorování, hodnocení a dohled nezbytné pro provádění tohoto rozhodnutí.
Tyto studie nebo opatření technické pomoci se financují z celkového grantového přídělu.
2. Z podnětu ZZÚ po vydání stanoviska Komise mohou být financovány studie a opatření technické pomoci ve vztahu k provádění činností obsažených v JPD.
Tyto studie nebo opatření technické pomoci se financují z přídělu dotyčné ZZÚ.
Článek 32
Finanční kontrola
1. Hlavní odpovědnost za finanční dohled nad operací nese dotyčná ZZÚ. Provádí se případně koordinovaně s členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy.
2. Komise odpovídá za:
a) zajištění toho, aby v dotyčných ZZÚ existovaly a řádně fungovaly řídící a kontrolní systémy zajišťující správné a efektivní využívání prostředků Společenství;
b) to, aby v případě nesrovnalostí zaslala doporučení nebo žádosti o opatření k nápravě těchto nesrovnalostí a veškerých zjištěných nedostatků v řízení.
3. Komise, ZZÚ a případně členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, se na základě správních ujednání jednou za rok nebo za dva roky scházejí, aby koordinovali programy, metodiky a provádění kontrol.
4. Pokud jde o finanční opravy,
a) odpovídá za zjištění a opravu finančních nesrovnalostí v prvé řadě ZZÚ;
b) avšak v případě nedostatků na straně dotyčné ZZÚ, jestliže ZZÚ nenapraví situaci a pokusy o urovnání jsou neúspěšné, Komise jedná, aby snížila celkový příděl odpovídající finančnímu rozhodnutí o JPD nebo odňala jeho zůstatek.
Kapitola 8
Přechod od předchozích Evropských rozvojových fondů k 9. ERF
Článek 33
Provádění předchozích ERF a přechodná etapa
1. Závazky učiněné v rámci 6., 7. a 8. ERF před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost se nadále provádějí podle pravidel platných pro uvedené ERF.
Zdroje z 6., 7. a 8. ERF, které byly přiděleny ZZÚ před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost, jim zůstávají přiděleny. Tyto zdroje se nadále využívají podle odpovídajících ustanovení rozhodnutí 91/482/EHS, která jsou nadále použitelná pro tyto účely, do vstupu v platnost interní dohody, kterou se zřizuje 9. ERF.
Dokud nevstoupí v platnost interní dohoda, kterou se zřizuje 9. ERF, zůstávají úředníci odpovídající za řízení a provádění zdrojů Evropského rozvojového fondu, zejména hlavní schvalující osoba ERF, místní schvalující osoba ZZÚ a vedoucí delegace Komise odpovědni za řízení a provádění úkolů, jež jim byly přiděleny rozhodnutím Rady 91/482/ES.
2. Veškeré zůstatky, které zbudou z předchozích ERF ke dni vstupu v platnost interní dohody, kterou se zřizuje 9. ERF, a veškeré částky, na které budou závazky zrušeny později z projektů probíhajících v rámci těchto fondů, budou převedeny do 9. ERD a použity podle podmínek stanovených tímto rozhodnutím.
Veškeré zdroje takto převedené do 9. ERF, jež byly předtím přiděleny pro orientační program jedné ze ZZÚ nebo regionu, zůstanou přiděleny této ZZÚ nebo pro regionální spolupráci.
Veškeré ostatní zůstatky, které nebyly přiděleny pro žádný orientační program, se převedou do nepřidělené částky 9. ERF. Celková částka tohoto rozhodnutí, doplněná převedenými zůstatky z předchozích ERF, pokrývá období let 2000 až 2007. Tento odstavec se použije zejména na všechny zbývající zůstatky celkových částek uvedených v článcích 118 a 142 rozhodnutí 91/482/EHS o stabilizaci příjmů z vývozu zemědělských komodit (Stabex) a o zvláštním finančním nástroji (Sysmin).
HLAVA II
HOSPODÁŘSKÁ A OBCHODNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 34
Cíl
1. Cílem hospodářské a obchodní spolupráce je podpořit hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ, zejména vytvořením úzkých hospodářských vztahů mezi nimi a Společenstvím jako celkem.
Provádění této spolupráce musí být v souladu s cíli ostatních společných politik.
2. Společenství se kromě toho zavazuje podporovat účinnou integraci ZZÚ do světového hospodářství a rozvoj jejich obchodu zbožím a službami na regionálních a světových trzích.
Kapitola 1
Ustanovení pro obchod se zbožím
Článek 35
Volný přístup pro původní produkty
1. Produkty pocházející ze ZZÚ se dovážejí do Společenství s osvobozením od cla.
2. Pojem původních produktů a způsoby správní spolupráce, které se k nim vztahují, jsou stanoveny v příloze III.
Článek 36
Překládka nepůvodních produktů ve volném oběhu v ZZÚ
1. Produkty, které nepocházejí ze ZZÚ, ale jsou v ZZÚ ve volném oběhu a jsou jako takové zpětně vyváženy do Společenství, se přijímají pro dovoz do Společenství s osvobozením od cla a poplatků s rovnocenným účinkem za předpokladu, že
a) v dotyčné ZZÚ bylo zaplaceno clo nebo poplatky s rovnocenným účinkem na úrovni alespoň stejné jako cla platná ve Společenství na dovoz týchž produktů s původem ve třetích zemích způsobilých pro doložku nejvyšších výhod;
b) nebyly předmětem částečného nebo úplného osvobození od cla nebo navrácení cla či poplatků s rovnocenným účinkem, aniž tím je dotčen odstavec 2;
c) jsou doprovázeny vývozním osvědčením.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, může Komise na řádně podloženou žádost orgánů dotyčné ZZÚ a za účelem dosažení cílů tohoto rozhodnutí povolit ZZÚ veřejnou finanční podporu pro subjekty provozující postup překládky.
Tato žádost musí zejména uvést povahu a předpokládaný objem obchodu, který by měl z podpory prospěch.
Tato podpora musí mít formu podpory pro dopravu zboží uváděného do volného oběhu, včetně oprávněných provozních nákladů podporovaných ve vztahu k postupu překládky. Tato podpora nesmí vyvolat vážné narušení nebo obtíže, které mohou způsobit zhoršení situace v některém z hospodářských odvětví Společenství nebo jednoho či více členských států.
Orgány ZZÚ mohou Komisi předávat prohlášení s cílem poskytnout další informace pro odůvodnění své písemné žádosti.
Jestliže to orgány ZZÚ požadují, bude svolána partnerská pracovní skupina uvedená v čl. 7 odst. 3, aby vyřešila veškeré otázky spojené se správou postupu překládky.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na:
a) zemědělské produkty uvedené v příloze I Smlouvy ani na produkty, na něž se vztahuje nařízení Rady (EHS) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů [8], s výjimkou, od 1. února 2002 a s výhradou, že Komise přijme nezbytná prováděcí pravidla,
A) produktů rybolovu kódů KN 0303311000, 0304209510 a 03061310 překládaných přes Grónsko v rámci ročního množství 10000 tun a
B) produktů rybolovu kódů KN 03022110, 03033110, 03054910, 03061210, 03061290, 03062291, 03062299, 03061310, 03061330, 03061340, 03061350, 03061380, 03062310, 03062331, 03062339, 03062390 překládaných přes Saint-Pierre a Miquelon v rámci ročního množství 2000 tun;
b) produkty podléhající při dovozu do Společenství množstevním omezením nebo antidumpingovým clům.
4. Podmínky vstupu do Společenství pro produkty nepocházející ze ZZÚ, ale ve volném oběhu v některé ze ZZÚ, a způsoby správní spolupráce, které se jich týkají, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 37
Postup projednávání ve výboru
1. Ve věcech uvedených v článku 36 je Komisi nápomocen výbor.
2. Na jednání výboru se vztahují články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 38
Množstevní omezení a opatření s rovnocenným účinkem
1. Společenství neuplatňuje na dovoz produktů pocházejících ze ZZÚ žádná množstevní omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem.
2. Odstavec 1 nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu odůvodněné veřejnou mravností, veřejným pořádkem, ochranou zdraví a života lidí a zvířat, ochranou rostlin, ochranou národního kulturního pokladu, jenž má uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotu, uchováním vyčerpatelných přírodních zdrojů nebo ochranou průmyslového a obchodního vlastnictví.
Tyto zákazy nebo omezení v žádném případě nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminaci nebo zastřeného omezování obchodu obecně.
Článek 39
Odpady
1. Pohyb odpadů mezi členskými státy a ZZÚ je kontrolován v souladu s mezinárodním právem a právem Společenství. Společenství podporuje budování a rozvoj skutečné mezinárodní spolupráce v této oblasti s cílem chránit životní prostředí a veřejné zdraví.
2. Společenství zakáže veškerý přímý a nepřímý vývoz odpadů do ZZÚ, s výjimkou vývozu odpadů nezařazených jako nebezpečné určených pro využití, a orgány ZZÚ současně zakáží přímý a nepřímý dovoz takového odpadu do své země ze Společenství nebo jakékoli jiné země, aniž jsou dotčeny zvláštní mezinárodní závazky v těchto oblastech, které byly nebo budou přijaty na příslušných mezinárodních fórech.
3. Pokud jde o Společenství, použije se nařízení Rady (EHS) č. 259/93 ze dne 1. února 1993 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole [9].
4. Pokud jde o ZZÚ, které pro své ústavní postavení nejsou stranou Basilejské úmluvy, urychlí jejich příslušné orgány přijetí vnitřních právních a správních opatření nezbytných pro provedení Basilejské úmluvy [10].
5. Dotčené členské státy navíc prosadí u ZZÚ přijetí vnitřních právních a správních opatření nezbytných pro provedení:
a) nařízení (EHS) č. 259/93:
i) článku 13, pokud jde o přepravu odpadů v rámci ZZÚ,
ii) článku 18, pokud jde o vývoz odpadů ze ZZÚ do států AKT;
b) nařízení (ES) č. 1420/1999 [11];
c) nařízení Komise (ES) č. 1547/1999 [12];
d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES s výhradou lhůt pro provedení stanovených v článku 16 uvedené směrnice [13].
6. Pokud jde o dovoz nebezpečných odpadů a odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné určených pro konečné zneškodnění ze ZZÚ do Společenství, použijí se články 1 až 12 a 25 až 39 nařízení (EHS) č. 259/93 a rozhodnutí Komise 94/774/ES [14].
7. Jedna nebo více ZZÚ a členský stát, s nímž jsou spojeny, mohou použít pro vývoz odpadů ze ZZÚ do tohoto členského státu vnitrostátní postupy.
V tom případě dotyčné členské státy uvědomí Komisi do šesti měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost o platných právních předpisech nebo o veškerých budoucích souvisejících právních předpisech, včetně všech jejich změn.
Článek 40
Opatření přijímaná ZZÚ
1. S ohledem na současné potřeby rozvoje ZZÚ mohou orgány ZZÚ zachovat nebo zavést taková cla nebo množstevní omezení na dovoz produktů pocházejících ze Společenství, jaká považují za nezbytná.
2. a) Obchodní režimy používané ZZÚ vůči Společenství nesmějí působit diskriminaci mezi členskými státy ani být méně výhodné, než je zacházení podle doložky nejvyšších výhod.
b) Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení tohoto rozhodnutí, nerozlišuje Společenství v oblasti obchodu mezi ZZÚ.
c) Písmeno a) nebrání zemi nebo území, aby některým jiným ZZÚ nebo jinými rozvojovým zemím poskytly výhodnější zacházení, než je zacházení poskytované Společenství.
3. Orgány ZZÚ sdělí Komisi do tří měsíců po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost celní sazebníky a množstevní omezení, které uplatňují.
Oznámí Komisi rovněž veškeré pozdější změny těchto opatření v době jejich přijetí.
Článek 41
Doložka o dohledu
1. Produkty pocházející ze ZZÚ uvedené v článku 35 nebo produkty nepocházející ze ZZÚ uvedené v článku 36 mohou podléhat zvláštnímu dohledu. Komise rozhodne, na které produkty se dohled uplatňuje, po konzultacích s orgány ZZÚ a členským státem, s nímž je ZZÚ spojena.
2. Použije se článek 308d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [15].
3. Komise a příslušné orgány ZZÚ zajistí účinný výkon dohledu zavedením způsobů správní spolupráce stanovených v přílohách III a IV.
Článek 42
Ochranná opatření
1. Vzniknou-li v důsledku uplatňování tohoto rozhodnutí vážné obtíže v hospodářském odvětví Společenství nebo jednoho či více jeho členských států nebo k ohrožení jejich vnější finanční stability, nebo pokud vyvstanou obtíže, které mohou způsobit zhoršení situace v některém odvětví činnosti Společenství nebo v regionu Společenství, může Komise z vlastního podnětu nebo na žádost jednoho nebo více členských států a po konzultaci s výborem uvedeným v článku 43 přijmout nebo povolit dotčeným členským státům přijmout nezbytná ochranná opatření podle následujících odstavců.
2. Pro účely odstavce 1 se dává přednost opatřením, která co nejméně narušují fungování přidružení a Společenství. Tato opatření nesmějí překročit meze toho, co je nezbytně nutné k nápravě obtíží, které vznikly. Nesmějí být přísnější, než je odnětí preferenčního zacházení poskytnutého podle tohoto rozhodnutí.
3. Při přijímání nebo změně ochranných opatření se zvláštní pozornost věnuje zájmům nejméně rozvinutých ZZÚ.
4. Tímto článkem nejsou dotčena práva a povinnosti Společenství podle pravidel WTO, včetně pravidel obsažených v dohodě WTO o ochranných opatřeních [16]. Nebrání ani používání nařízení, jimiž se zřizuje společná organizace zemědělských trhů, správních předpisů Společenství nebo jednotlivých členských států, která z nich vcházejí, ani zvláštních pravidel přijatých podle článku 235 Smlouvy pro zpracované zemědělské produkty.
5. a) Jestliže členský stát požádá Komisi o uplatnění ochranných opatření, uvědomí Komise Radu, členské státy a orgány ZZÚ do tří pracovních dnů od obdržení žádosti členského státu, a vyzve orgány ZZÚ, aby dodaly všechny informace, které považují za významné pro vzniklou situaci.
b) Pokud Komise jedná z vlastního podnětu, uvědomí dotčené ZZÚ a členské státy co nejdříve.
c) Pokud to požadují orgány ZZÚ a aniž jsou dotčeny lhůty uvedené v tomto článku, je svolána partnerská pracovní skupina uvedená v čl. 7 odst. 3. Výsledky práce pracovní skupiny se předají poradnímu výboru. V tom případě se lhůta uvedená v odstavci 9 tohoto článku prodlužuje o deset pracovních dnů. Současně pozve Komise členské státy na schůzi výboru uvedeného v článku 43.
Členské státy a ZZÚ poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace k odůvodnění svých žádostí o uplatňování nebo ne uplatňování ochranných opatření.
6. Komise okamžitě oznámí Radě, členským státům a orgánům ZZÚ své rozhodnutí přijmout nezbytná ochranná opatření. Rozhodnutí je okamžitě použitelné.
7. Každý členský stát může postoupit rozhodnutí Komise uvedené v odstavci 6 Radě do deseti pracovních dnů poté, co o něm obdržel oznámení.
8. Pokud Komise nepřijme rozhodnutí do 21 pracovních dnů nebo žádost zamítne nebo pokud se Komise rozhodne nepřijmout ochranná opatření, může každý členský stát, který věc předložil Komisi, ji postoupit Radě.
9. V případech uvedených v odstavcích 7 a 8 může Rada do 21 pracovních dnů kvalifikovanou většinou přijmout odlišné rozhodnutí.
Článek 43
Postup projednávání ve výboru
1. Ve věcech uvedených v článku 42 je Komisi nápomocen výbor.
2. Na jednání výboru se použijí články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Kapitola 2
Obchod službami a pravidla usazování
Článek 44
Obecný cíl
Dlouhodobým cílem v této oblasti je postupná liberalizace obchodu službami s náležitým ohledem na cíle místní politiky ZZÚ a s náležitým uvážením úrovně rozvoje ZZÚ a závazků, které přijalo Společenství, členské státy nebo ZZÚ v rámci WTO.
Článek 45
Obecné zásady usazování a poskytování služeb
1. Pro účely této kapitoly se rozumí:
a) "společnostmi nebo podniky" společnosti nebo podniky založené podle občanského nebo obchodního práva, včetně veřejných a jiných obchodních společností, družstev a jakýchkoli jiných právnických osob nebo sdružení řízených veřejným nebo soukromým právem, s výjimkou neziskových.
"Společnosti nebo podniky členských států" jsou společnosti nebo podniky vytvořené v souladu s právem členského státu, jejichž sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovna se nacházejí v některém členském státě. Společnost nebo podnik, které mají v členském státě pouze sídlo, se však musí zabývat činností se skutečnou a soustavnou vazbou na hospodářství tohoto členského státu.
"Společnosti nebo podniky ZZÚ" jsou společnosti nebo podniky vytvořené v souladu s právem platným v dané ZZÚ, jejichž sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovna se nacházejí v této ZZÚ. Společnost nebo podnik, které mají v určité zemi nebo území pouze sídlo, se však musí zabývat činností se skutečnou a soustavnou vazbou na hospodářství této země nebo území;
b) "obyvateli ZZÚ" osoby s obvyklým bydlištěm v ZZÚ, které jsou státními příslušníky členského státu nebo které mají právní postavení specifické pro ZZÚ. Touto definicí nejsou dotčena práva udělená občanstvím Unie ve smyslu Smlouvy.
2. Pokud jde o režimy pro usazování a poskytování služeb v souladu s čl. 183 odst. 5 Smlouvy a s výhradou odstavce 3 níže,
a) použije Společenství na ZZÚ závazky, které na sebe vzalo podle Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS), za podmínek stanovených v uvedené dohodě a v souladu s tímto rozhodnutím; při používání těchto závazků členské státy nerozlišují mezi obyvateli, společnostmi a podniky ZZÚ;
b) orgány ZZÚ poskytují státním příslušníkům, společnostem nebo podnikům členských států zacházení, které není méně výhodné než zacházení se státními příslušníky, společnostmi nebo podniky třetích zemí, a nerozlišují mezi státními příslušníky, společnostmi a podniky členských států.
3. S cílem prosazovat nebo podporovat místní zaměstnanost mohou orgány ZZÚ přijímat předpisy pro podporu svých obyvatel a místních činností.
V tom případě uvědomí orgány ZZÚ Komisi o předpisech, které přijmou, a Komise o nich uvědomí členské státy.
4. Pokud jde o povolání lékaře, zubního lékaře, porodní asistentky, zdravotní sestry odpovědné za všeobecnou péči, farmaceuta a veterinárního lékaře, přijme Rada na návrh Komise jednomyslným rozhodnutím seznam odborných kvalifikací specifických pro obyvatele ZZÚ, které jsou uznávány v členských státech.
Článek 46
Námořní doprava
Cílem spolupráce v této oblasti je zajistit harmonický rozvoj účinných a spolehlivých služeb námořní dopravy za hospodářsky uspokojivých podmínek usnadněním aktivní účasti všech stran podle zásady neomezeného přístupu k dopravě na obchodním základě.
Toto ustanovení se nevztahuje na Grónsko.
Kapitola 3
Oblasti související s obchodem
Článek 47
Běžné platby a pohyb kapitálu
1. Aniž je dotčen odstavec 2
a) neuvalí členské státy a orgány ZZÚ žádná omezení na jakékoli platby ve volně směnitelné měně na běžný účet platební bilance mezi rezidenty Společenství a ZZÚ;
b) pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, neuvalí členské státy a orgány ZZÚ žádná omezení na volný pohyb kapitálu pro přímé investice do společností vytvořených v souladu s právem hostitelského členského státu, země nebo území, a zajistí likvidaci a repatriaci aktiv vytvořených těmito investicemi a veškerého zisku z nich pocházejícího.
2. Společenství, členské státy a ZZÚ jsou oprávněny přijímat opatření uvedená obdobně v článcích 57, 58, 59, 60 a 301 Smlouvy v souladu s tam uvedenými podmínkami. Rovněž má-li jedna nebo více ZZÚ či jeden nebo více členských států vážné obtíže s platební bilancí nebo jsou jimi ohroženy, mohou orgány ZZÚ, členský stát nebo Společenství v souladu s podmínkami stanovenými v rámci GATT, GATS a článků VIII a XIV stanov Mezinárodního měnového fondu přijmout omezení běžných transakcí, která jsou časově omezená a nesmějí překročit míru nezbytnou k nápravě situace platební bilance. Při přijetí takových opatření se orgány ZZÚ, členský stát nebo Společenství neprodleně vzájemně informují a co nejdříve si navzájem předloží harmonogram zrušení dotyčných opatření.
Článek 48
Politiky hospodářské soutěže
1. Zavedení a provádění efektivních a řádných politik a pravidel hospodářské soutěže má zásadní význam pro zlepšení a zabezpečení prostředí příznivého pro investice, udržitelného procesu industrializace a průhlednosti v přístupu na trhy.
2. S cílem zajistit odstranění narušování hospodářské soutěže a s náležitým ohledem na různé úrovně rozvoje a hospodářských potřeb každé ZZÚ se Společenství a ZZÚ zavazují provádět celostátní, regionální nebo místní pravidla a politiky zahrnující kontrolu a za jistých podmínek zákaz dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve shodě mezi podniky, jejichž cílem nebo výsledkem je zabránění hospodářské soutěži, její omezení nebo narušení. Výše uvedený zákaz se vztahuje také na zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na území Společenství nebo ZZÚ.
Článek 49
Ochrana práv duševního vlastnictví
1. Zajistí se přiměřená a účinná úroveň ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví včetně prostředků pro vynucování těchto práv v souladu s nejvyššími mezinárodními normami s cílem snížit narušování dvoustranného obchodu a bránění mu.
2. Práva duševního vlastnictví zahrnují autorská práva, včetně zejména autorských práv k počítačovým programům, a práva s nimi související, užitné vzory, patenty včetně biotechnologických vynálezů, průmyslové vzory, zeměpisná označení včetně označení původu, ochranné známky zboží a služeb, topografie integrovaných obvodů, právní ochranu databází, ochranu před nekalou soutěží podle článku 10 bis Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví a ochranu nezveřejněných informací o know-how.
Článek 50
Normalizace a certifikace
V oblasti normalizace, certifikace a zabezpečování se provádí těsnější spolupráce s cílem odstranit zbytečné technické překážky a snížit rozdíly v těchto oblastech pro usnadnění obchodu.
Článek 51
Obchod a životní prostředí
Rozvoj mezinárodního obchodu se podporuje způsobem, který zajistí udržitelné a řádné řízení životního prostředí v souladu s příslušnými mezinárodními dohodami a závazky a s patřičným ohledem na úroveň rozvoje jednotlivých ZZÚ. Zvláštní potřeby a požadavky ZZÚ se berou v úvahu při navrhování a provádění opatření na ochranu životního prostředí.
Na základě zásad z Ria se spolupráce zaměří na zajišťování schopnosti vzájemné podpory mezi obchodní politikou a politikou životního prostředí, zejména posilováním kontroly jakosti zboží a služeb souvisejících se životním prostředím a zdokonalováním výrobních metod šetrných k životnímu prostředí.
Článek 52
Obchod a pracovní normy
Musí být dodržovány klíčové pracovní normy uznávané na mezinárodní a vnitrostátní úrovni, zejména svoboda sdružování a ochrana práva organizovat se, uplatňování práva organizovat se a kolektivně vyjednávat, zrušení nucené práce, odstranění nejhorších forem dětské práce, minimální věk pro přijetí do zaměstnání a nediskriminace v souvislosti se zaměstnáním.
Článek 53
Politika ochrany spotřebitele a ochrana zdraví spotřebitele
Provádí se spolupráce v oblasti politiky ochrany spotřebitele a ochrany zdraví spotřebitele s náležitým ohledem na právní předpisy platné v ZZÚ a ve Společenství s cílem vyhnout se překážkám obchodu.
Článek 54
Zákaz skrytých ochranářských opatření
Tato kapitola nesmí být využívána jako prostředek svévolné diskriminace nebo skrytého omezování obchodu.
Kapitola 4
Měnové a daňové záležitosti
Článek 55
Doložka o vynětí daní
1. Aniž je dotčen článek 56, nevztahuje se zacházení v rámci doložky nejvyšších výhod poskytované v souladu s tímto rozhodnutím na daňové výhody, které si členské státy nebo orgány ZZÚ poskytují nebo mohou v budoucnosti poskytovat na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
2. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání přijetí nebo vynucování jakéhokoli opatření s cílem zamezit vyhýbání se daňové povinnosti nebo daňovým únikům podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
3. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání příslušným orgánům rozlišovat při používání odpovídajících ustanovení svých daňových předpisů mezi plátci daně, kteří nejsou ve stejné situaci, zejména s ohledem na jejich místo pobytu nebo s ohledem na místo, kde je investován jejich kapitál.
Článek 56
Daňové a celní režimy pro zakázky financované Společenstvím
1. ZZÚ použijí pro zakázky financované Společenstvím daňové a celní režimy, které nejsou méně výhodné než režimy, které používají pro nejvíce zvýhodňované státy nebo mezinárodní rozvojové organizace, s nimiž udržují vztahy. Pro účely stanovení zacházení doložky nejvyšších výhod se neberou v úvahu režimy používané příslušnými orgány dotyčné země nebo území vůči ostatním rozvojovým zemím.
2. S výhradou odstavce 1 se na zakázky financované Společenstvím vztahují tato ustanovení:
a) v ZZÚ, které jsou příjemcem pomoci, nepodléhá zakázka žádnému stávajícímu či budoucímu kolkovnému ani registračním poplatkům či daňovým poplatkům s rovnocenným účinkem; tyto zakázky však jsou registrovány podle právních předpisů platných v ZZÚ a může za ně být vyžadován poplatek, který odpovídá poskytnuté službě;
b) zisky nebo příjmy vznikající z provádění zakázek se zdaňují podle vnitřní daňové úpravy dotyčných ZZÚ za předpokladu, že fyzická nebo právnická osoba, která tohoto zisku nebo příjmu dosahuje, má v dané ZZÚ stálou provozovnu nebo že provádění zakázky trvá déle než šest měsíců;
c) podniky, které musí pro provádění zakázek na stavební práce dovézt zařízení, využijí pro uvedené zařízení systém dočasného dovozu podle vnitrostátních právních předpisů přijímajících ZZÚ, pokud o to požádají;
d) každé profesionální zařízení potřebné pro provádění úkolů stanovených v zakázce na služby se dočasně propustí do přijímajících ZZÚ podle jejich vnitrostátních právních předpisů s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem, jestliže tato cla, daně a poplatky nepředstavují odměnu za poskytnuté služby;
e) dovoz na základě zakázek na dodávky se propouští do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem. Zakázky na dodávky pocházející z dotyčné země nebo území se uzavírají na základě cen dodávek ze závodu, k nimž mohou být přičteny takové vnitřní daňové poplatky, jaké mohou být uplatňovány na takové dodávky v dané zemi nebo území;
f) paliva, maziva a uhlovodíková pojiva a všechny materiály použité v plnění zakázek na stavební práce se považují za zakoupené na místním trhu a podléhají daňové úpravě použitelné na základě právních předpisů platných v přijímající ZZÚ; a
g) spotřební zboží dovezené pro potřebu fyzických osob jiných než zaměstnaných v místě, které se zabývají prováděním úkolů stanovených v zakázce na služby, a jejich rodinných příslušníků se osvobozuje od dovozního cla, daní a ostatních daňových poplatků s rovnocenným účinkem v mezích stanovených právními předpisy platnými v přijímající ZZÚ.
3. Každá otázka, na kterou se nevztahují odstavce 1 a 2, podléhá i nadále právním předpisům dotyčné ZZÚ.
4. Úředníci Komise, s výjimkou v místě najatých zaměstnanců, jsou osvobozeni ode všech daní ukládaných v zemi nebo na území, na které jsou vysláni.
Kapitola 5
Odborné vzdělávání, způsobilost pro programy Společenství a jiná ustanovení
Článek 57
Odborné vzdělávání
Státní příslušníci členského státu pocházející ze ZZÚ jsou způsobilí pro získání odborného vzdělání ve Společenství na stejném základě jako státní příslušníci dotyčného členského státu, v němž jsou schopni splnit podmínky, jejichž splnění se požaduje od uvedených státních příslušníků, včetně případné podmínky trvalého bydliště ve Společenství nebo v EHP.
Článek 58
Programy otevřené pro ZZÚ
Osoby pocházející ze ZZÚ a případně i dotyčné veřejné nebo soukromé subjekty a instituce ZZÚ jsou způsobilé pro programy Společenství uvedené v seznamu v příloze II F a pro veškeré programy, které je v budoucnosti nahradí, s výhradou pravidel těchto programů a režimů platných pro členský stát, s nímž jsou spojeny.
Komise může tento seznam změnit na žádost ZZÚ či členského státu nebo z vlastního podnětu.
Článek 59
Korespondenční střediska Euro-Info (EICC)
Na žádost orgánů ZZÚ a postupy podle části třetí hlavy I může být v ZZÚ zřízeno korespondenční středisko Euro-Info (dále jen "EICC"). Hostitelské struktuře EICC se může zpřístupnit částečné financování ze subvencí dostupných v rámci JPD nebo regionální spolupráce.
Úkoly EICC, nástroje a služby, které mají k dispozici, postupy jejich zřizování a kritéria výběru hostitelské struktury jsou stanoveny v příloze V.
Článek 60
CDE a CTA
ZZÚ jsou na žádost svých orgánů způsobilé pro služby Střediska pro rozvoj podnikání (CDE) a Střediska pro rozvoj zemědělství (CTA) uvedených v článku 1 přílohy III dohody o partnerství AKT/ES.
Jakékoli náklady spojené se službami, které CDE nebo CTA poskytuje ve prospěch ZZÚ, jsou financovány z prostředků stanovených v příloze II A.
ČÁST ČTYŘI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 61
Změna postavení
Pokud některá ze ZZÚ získá nezávislost,
a) mohou být režimy stanovené tímto rozhodnutím pro tuto zemi nebo území nadále prozatímně používány za podmínek, které stanoví Rada;
b) Rada na návrh Komise jednomyslně rozhodne o všech nezbytných úpravách tohoto rozhodnutí, zejména o částkách stanovených v příloze II A.
Článek 62
Přezkum
Rada do 31. prosince 2007 na návrh Komise jednomyslně přijme předpisy, které se mají zavést pro následné používání zásad stanovených v článcích 182 až 186 Smlouvy. V této souvislosti Rada zejména přijme veškerá nezbytná opatření, pokud se některá ze ZZÚ v souladu se svými ústavními postupy rozhodne přistoupit ke zvláštním preferenčním ujednáním mezi Společenstvím a různými partnery v regionu, ke kterému náleží. V tomto ohledu Rada vezme v úvahu zejména mezinárodní závazky přijaté Společenstvím, jeho členskými státy nebo ZZÚ, včetně závazků v rámci WTO.
Článek 63
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 2. prosince 2001. Jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2011.
wČlánek 64
Zveřejnění
Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství.
V Bruselu dne 27. listopadu 2001.