RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 925/2009
af 24. september 2009
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 287/2009 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet af Eurométaux (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af aluminiumsfolie.
(3)
Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. juli 2007 til den 30. juni 2008 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af tendenser, der var relevante for skadesvurderingen, omfattede perioden fra den 1. januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.
(5)
Efter indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger fortsatte Kommissionen sin undersøgelse vedrørende dumping, skade og Fællesskabets interesser og foretog yderligere analyser og kontrolbesøg i forbindelse med oplysninger, som en række eksporterende producenter og producenter i Fællesskabet indgav i besvarelsen af spørgeskemaet.
(6)
Der blev aflagt fem supplerende kontrolbesøg hos følgende EF-producenter:
-
Novelis UK Limited, Bridgnorth, Det Forenede Kongerige
-
Novelis Luxembourg, Dudelange, Luxembourg
-
Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Frankrig
-
Grupa Kęty SA, Kęty, Polen
-
Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Spanien.
(7)
Der blev aflagt et yderligere kontrolbesøg hos følgende virksomhed, som var forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter:
-
Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Spanien.
(8)
Der blev aflagt tre supplerende kontrolbesøg hos følgende eksporterende producenter:
-
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai og Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei
-
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong
-
Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu.
(9)
Der blev desuden aflagt et kontrolbesøg hos Shanghai Futures Exchange, Shanghai.
(10)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse typer aluminiumsfolie med oprindelse i Armenien, Brasilien og Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.
(11)
De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra de interesserede parter blev undersøgt, og i de tilfælde, hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse dermed.
1.3. Undersøgelsens omfang
(12)
Den brasilianske eksporterende producent påstod, at Rusland skulle have været omfattet af undersøgelsen, da importmængderne fra og markedsandelene for Rusland var betydelige i hele den betragtede periode og endda højere end Armeniens. Desuden påstod den brasilianske eksporterende producent, at priserne på importerede varer fra Rusland var på samme niveau som priserne på importerede varer fra de pågældende lande, og at der derfor forelå umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted, da proceduren blev indledt.
(13)
Ved behandlingen af påstanden konkluderede Kommissionen, at der ikke forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser for dumping, for så vidt angår Rusland. Det blev derfor fundet berettiget ikke at inddrage Rusland i klagen. Da der ikke blev fremlagt beviser for dumping, er det ikke relevant, om importmængderne fra og/eller markedsandelene for Rusland faktisk var højere end dem fra et eller flere af de lande, der er omfattet af undersøgelsen. Den brasilianske eksporterende producents påstand blev derfor afvist.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(14)
De efterfølgende produktionsled i Fællesskabet, dvs. »omspolerne«, påstod på ny, at den pågældende vare også burde omfatte forbrugerruller, dvs. aluminiumsfolie af en vægt på under 10 kg, da det, hvis foranstaltningerne udelukkende indføres på importen af aluminiumsfolie på over 10 kg (»jumboruller«), kunne give anledning til øget eksport af forbrugerruller fra de pågældende lande til lave priser. Det blev desuden påstået, at begge varetyper har de samme grundlæggende egenskaber, og at den eneste forskel er pakningen.
(15)
I betragtning 15 til 19 i forordningen om midlertidig told blev det konkluderet, at forbrugerruller og jumboruller er forskellige varer, hvad angår de fysiske egenskaber og de grundlæggende endelige anvendelsesformål. Den efterfølgende undersøgelse bekræftede disse konklusioner. De fysiske forskelle mellem forbrugerruller og jumboruller går videre end blot forskellen i pakning, da den pågældende vare skal omspoles, før den ompakkes og videresælges til den endelige forbruger. Det blev endvidere konstateret, at kunderne, salgskanalerne og de grundlæggende anvendelsesformål ikke er de samme. Det blev derfor ikke fundet hensigtsmæssigt at inkludere forbrugerruller i varedækningen i forbindelse med nærværende undersøgelse.
(16)
Påstanden om, at importen af jumboruller kan erstattes af importen af forbrugerruller, er behandlet i betragtning 97 til 99.
(17)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 14 til 21 i forordningen om midlertidige told hermed.
3. MARKEDSØKONOMISK BEHANDLING OG REFERANCELAND
3.1. Armenien
(18)
Den eneste eksporterende producent i Armenien anfægtede de midlertidige konklusioner i betragtning 24 til 31 i forordningen om midlertidig told.
(19)
Virksomheden anførte indledningsvis, at Kommissionen havde begået en fejl ved at antage, at en virksomhed i Armenien ville skulle ansøge om markedsøkonomisk behandling, da Armenien efter dens opfattelse er et land med markedsøkonomi, jf. reglerne i Verdenshandelsorganisationens antidumpingaftale, og at inddragelsen af Armenien i fodnoten til antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), burde slettes.
(20)
Som det fremgår af betragtning 25 i forordningen om midlertidig told, nævnes Armenien specifikt i fodnoten til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blandt lande uden markedsøkonomi. Behandlingen af eksporterende producenter fra lande uden markedsøkonomi, som er medlemmer af Verdenshandelsorganisationen, fremgår af artikel 2, stk. 7, litra b). Nærværende undersøgelse er fuldt i overensstemmelse med disse regler. Påstanden blev derfor igen afvist.
(21)
Virksomheden påstod derefter, at den opfyldte det andet kriterium for markedsøkonomisk behandling, hvorimod det i den foreløbige konklusion i betragtning 27 til 29 i forordningen om midlertidig told blev konstateret, at dette kriterium ikke var opfyldt. Virksomheden baserede sin påstand på fremlæggelsen af regnskaberne for 2007, som ikke var blevet fremlagt ved kontrolbesøget forud for indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Virksomheden påstod på ny, at den ikke mente, at virksomheden i forbindelse med det andet kriterium for markedsøkonomisk behandling skulle udarbejde regnskaber i tråd med internationale regnskabsstandarder, og at de nationale armenske regnskabsstandarder var tilstrækkelige, idet Armenien er medlem af Verdenshandelsorganisationen.
(22)
Denne påstand blev afvist. Virksomheden er forpligtet til at have et klart sæt regnskaber i tråd med de internationale regnskabsstandarder. De mangler, som revisorerne bemærkede for regnskabsårene 2006 og 2007, viste klart, at virksomhedens regnskaber ikke var udarbejdet i tråd med IAS, og virksomheden kunne således ikke bevise, at det andet kriterium for markedsøkonomisk behandling var opfyldt. Kriterierne for markedsøkonomisk behandling vedrører nemlig de internationale standarder, og medlemskabet af Verdenshandelsorganisationen ændrer ikke ved dette forhold. Desuden er medlemskabet af Verdenshandelsorganisationen ikke i sig selv en garanti for, at der hersker markedsøkonomiske forhold i en virksomheds økonomiske aktiviteter.
(23)
Virksomheden påstod desuden, at den opfyldte det tredje kriterium for markedsøkonomisk behandling, selv om det i den foreløbige konklusion i betragtning 30 i forordningen om midlertidig told blev fastslået, at dette ikke var tilfældet, på grundlag af spørgsmål om den armenske stats salg af aktierne og på grundlag af, at staten gratis stillede jord til rådighed for virksomheden. Virksomheden påstod, at det forhold, at staten gratis stillede jord til rådighed for virksomheden, ikke var af betydning og ikke burde opregnes sammen med andre spørgsmål om aktier, som virksomheden også betragtede som ubetydelige.
(24)
Denne påstand blev også afvist. Den kendsgerning, at jorden blev erhvervet uden omkostninger og kan sælges med erlæggelse af matrikelværdien til staten (som er betydeligt lavere end markedsværdien), betyder, at den jord er et vigtigt og værdifuldt aktiv for virksomheden, som ikke fremgår af virksomhedens regnskaber, og derfor har en væsentlig indvirkning på virksomhedens omkostninger. Virksomheden kunne desuden heller ikke bevise, at den fordrejning, der skyldtes, at aktierne blev solgt til en lavere pris end deres nominelle værdi, var uden betydning.
(25)
Det kan derfor konkluderes, at de to spørgsmål om opfyldelse af det tredje kriterium for markedsøkonomisk behandling tyder på en fordrejning overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(26)
Konklusionen om ikke at indrømme virksomheden markedsøkonomisk behandling bekræftes.
3.2. Kina
(27)
En eksporterende producent i Kina anfægtede de foreløbige konklusioner i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told. Virksomheden påstod på ny, at Kommissionen ikke skulle have sammenlignet noteringen på Shanghai Futures Exchange (»SHFE«) med noteringen på London Metal Exchange (»LME«) uden moms, og at priserne uden denne tilpasning ville være ens i undersøgelsesperioden.
(28)
Denne påstand blev afvist af de årsager, der er fremført i betragtning 38 i forordningen om midlertidig told, da priserne skal sammenlignes på et ensartet grundlag. Kinesiske producenter af den pågældende vare betaler moms ved køb af primæraluminium. Størstedelen af denne moms refunderes derefter ved salg af den færdige vare, uanset om den sælges på hjemmemarkedet (hvor hele momsen kan refunderes) eller til eksport (hvor den kinesiske regering begrænser momsrefusionen til visse satser for visse varer på visse tidspunkter). Inddragelsen af et mindre momsbeløb, som ikke kan refunderes, vil ikke have en væsentlig indvirkning på ovenstående konklusioner.
(29)
Det skal endvidere bemærkes, at den væsentlige prisforskel mellem LME og SHFE i UP viser statens indgriben i prisfastsættelsesmekanismen for primæraluminium, jf. konklusionen i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet efter Kommissionens kontrolbesøg på SHFE.
(30)
Kontrolbesøget bekræftede, at staten spiller en afgørende rolle i prisfastsættelsen på SHFE og griber ind i prisfastsættelsesmekanismerne, navnlig da den har en position som både sælger og opkøber af primæraluminium gennem State Reserve Bureau og andre statslige organer. Staten fastsætter desuden daglige prisbegrænsninger gennem reglerne for SHFE, som er blevet godkendt af det statslige kontrolorgan, China Securities Regulatory Commission (»CSRC«). Det er desuden tydeligt, at SHFE er en lukket børs for virksomheder registreret i Kina og kinesiske borgere, og at der ikke foregår effektiv handel mellem SHFE og internationale børser uden for Kina. Dette fremgår af de betydelige prisforskelle mellem SHFE og de internationale børser såsom LME. Når en future-kontrakt på SHFE munder ud i en fysisk levering, kan dette desuden kun foregå på et godkendt pakhus i Kina i modsætning til internationale børser, hvor leveringen kan foregå hvor som helst i verden. Disse leveringsbestemmelser skal sikre, at det kinesiske hjemmemarked forbliver afskærmet fra verdensmarkedet, og at prisforvridningen kun er til fordel for kinesiske virksomheder.
(31)
De foreløbige konklusioner i betragtning 22 til 40 bekræftes derfor.
3.3. Armenien og Kina: Individuel behandling
(32)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner vedrørende den eksporterende producent i Armenien i betragtning 42 i forordningen om midlertidig told.
(33)
En eksporterende producent i Kina anfægtede de foreløbige konklusioner i betragtning 42 i forordningen om midlertidig told om ikke at indrømme virksomheden individuel behandling. Dette afslag skyldtes, at staten ejer størstedelen af virksomheden. Virksomheden påstod, at dette skulle omstødes, da statens ejerskab foregik gennem en virksomhed, som er noteret på Hong Kong Stock Exchange, og at der ikke er statslige tjenestemænd i bestyrelsen.
(34)
Disse påstande blev afvist. Virksomheden ejes hovedsagelig af staten, og bestyrelsen, som leder virksomheden, står til ansvar over for den endelige aktionær, altså staten. Virksomheden var desuden heller ikke i stand til at fremlægge beviser for, at staten ikke kunne gribe ind i virksomhedens forretningsmæssige beslutninger gennem afgørelser i bestyrelsen.
(35)
De foreløbige konklusioner i betragtning 41 og 42 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
3.4. Referenceland
(36)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner om, at Tyrkiet er et hensigtsmæssigt referenceland, jf. betragtning 43 til 52 i forordningen om midlertidig told.
4. DUMPING
4.1. Brasilien
(37)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner som anført i betragtning 53 til 68 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Armenien
(38)
Den eneste eksporterende producent i Armenien anfægtede de foreløbige konklusioner i betragtning 69 til 77 i forordningen om midlertidig told. Virksomheden anførte, at fradragene for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt et rimeligt beløb til fortjeneste ved salg gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, ikke var begrundede.
(39)
Ved behandlingen af påstanden blev det konkluderet, at en del af salget ikke foregik gennem forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet. På dette grundlag var justeringerne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, ikke berettigede, og beregningerne blev derfor ændret tilsvarende.
4.3. Kina
(40)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner som anført i betragtning 78 til 82 i forordningen om midlertidig told.
(41)
Med henblik på beregningen af restdumpingmargenen for Kina blev den foreløbige metode i betragtning 83 i forordningen om midlertidig told ændret, således at margenen blev beregnet på grundlag af et vejet gennemsnit af i) den samlede dumpingmargen beregnet for den virksomhed, som ikke blev indrømmet hverken markedsøkonomisk eller individuel behandling, og ii) de transaktioner fra den virksomhed, hvor dumpingmargenen havde været højst på de eksportpriser, der blev konstateret i Comext (som er repræsentativ for de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører). På det grundlag blev dumpingniveauet for hele landet fastsat til 47,0 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.
4.4. Endelige dumpingmargener
Land
Virksomhed
Endelig dumpingmargen
Brasilien
Companhia Brasileira de Aluminio (CBA)
27,6 %
Alle andre virksomheder
27,6 %
Kina
Alcoa Bohai og Alcoa Shanghai
25,6 %
Shandong Loften
33,7 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
Alle andre virksomheder
47,0 %
Armenien
RUSAL Armenal
33,4 %
Alle andre virksomheder
33,4 %
5. SKADE
5.1. EF-produktion og afgrænsning af EF-erhvervsgrenen
(42)
Klagen blev, jf. betragtning 87 i forordningen om midlertidig told, indgivet af Eurométaux på vegne af fire EF-producenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. En anden producent støttede klagen, mens endnu en var imod klagen. De fem producenter, der optrådte som klagere eller støttede klagen, anses derfor for at udgøre EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(43)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende afgrænsningen af EF-erhvervsgrenen og dennes produktion, bekræftes konklusionerne i betragtning 86 og 87 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.2. EF-forbruget
(44)
Den armenske eksporterende producent anfægtede afgrænsningen af EF-forbruget og påstod, at EF-erhvervsgrenens salg på det bundne marked burde have været taget i betragtning. Samme virksomhed påstod desuden, at de anslåede data i klagen ikke var et pålideligt grundlag for at fastlægge EF-forbruget, og henviste til en uafhængig markedsundersøgelse.
(45)
Hvad angår den påståede bundne anvendelse, blev det konstateret, at kun en meget begrænset mængde var afsat til det bundne marked i UP. Dette berørte kun en EF-producents salg i det første år af den betragtede periode. Det blev derfor konstateret, at dette kun havde en ubetydelig indvirkning, om nogen, på den overordnede situation.
(46)
Hvad angår fastlæggelsen af det samlede EF-forbrug, blev det konkluderet, at den metode, der blev anvendt i den foreløbige fase, var hensigtsmæssig og havde givet et forholdsvis komplet billede af den aktuelle situation. Den armenske eksporterende producent uddybede ikke, hvorfor Kommissionens metode ikke var hensigtsmæssig og derfor ville føre til upålidelige resultater. Den undersøgelse, som den armenske eksporterende producent henviste til, blev ikke skønnet til at have direkte relevans, da den henviste til forskellige typer aluminiumsfolie og omfattede data for virksomheder uden for EU, som ikke kunne efterprøves. De foreløbige konklusioner om det samlede EF-forbrug, jf. tabel 1 i betragtning 90 i forordningen om midlertidig told, bekræftes desuden af andre interesserede parter, herunder importører, som ikke er forretningsmæssigt forbundne med EF-erhvervsgrenen.
(47)
På denne baggrund konkluderes det, at det samlede EF-forbrug, som blev fastlagt i forordningen om midlertidig told, giver et pålideligt billede af den aktuelle situation.
(48)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 88 til 90 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(49)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige undersøgelsesresultater gentog den brasilianske eksporterende producent, at varer med oprindelse i Brasilien opfylder højere kvalitetsstandarder såsom minimumstrækstyrke og krav til strækning, der giver mulighed for flere anvendelser og salg til en større kundekreds i forhold til de varer, der eksporteres af de to andre pågældende lande. Det blev således påstået, at der er forskellige markedssegmenter for aluminiumsfolie afhængigt af varens kvalitet, og at kun den brasilianske vare opfylder kravene for salg på markedet for dyre mærkevarer.
(50)
Den brasilianske eksportør påstod endvidere på ny, at virksomheden anvendte anderledes salgskanaler og distributionsmetoder til virksomhedens varer. Det blev navnlig påstået, at eksporten fra Brasilien hovedsagelig foregår via forhandlere, mens de armenske og kinesiske eksporterende producenter sælger direkte til omspolere i Fællesskabet. Det blev desuden påstået, at den brasilianske eksportør længe har haft stabile forretningsforbindelser med specifikke kunder i Fællesskabet, mens eksportørerne fra Armenien og Kina kun for nylig er kommet ind på EF-markedet.
(51)
Endelig påstod den samme eksporterende producent, at tendenserne vedrørende importmængder og markedsandele var anderledes end for de andre eksporterende lande, hvilket skulle afspejle, at konkurrencevilkårene faktisk var anderledes.
(52)
Hvad angår den første påstand, altså forskellen i kvalitetsstandarder, viste undersøgelsen, at markedet for aluminiumsfolie til trods for kvalitetsforskelle hovedsagelig er prisorienteret, og at kvalitetsforskellene kun spillede en mindre rolle i valget af leverandører. Disse konklusioner blev bekræftet af de interesserede samarbejdsvillige importører og brugere. Den brasilianske eksporterende producents ubegrundede påstand om, at markedet for aluminiumsfolie skulle være opdelt i flere segmenter afhængigt af kvalitetsforskelle i varen, kunne ikke bekræftes i nærværende undersøgelse, hvorfor påstanden måtte afvises.
(53)
Hvad angår de angiveligt forskellige salgskanaler og distributionsmetoder, skal det bemærkes, at den brasilianske eksporterende producent ikke anfægter det forhold, at virksomhedens varer solgtes både via en ikke-forretningmæssigt forbunden forhandler og direkte til omspolere i Fællesskabet. På denne baggrund konstateres det, at salgskanalerne var ens. Det forhold, at den brasilianske eksportør har opbygget langvarige og solide forretningsforbindelser i de forgangne år, udelukker ikke, at virksomhedens varer sælges på samme konkurrencevilkår som varerne fra konkurrenter, der for nylig er kommet ind på markedet. Den eksporterende producent hverken påstod eller beviste, at virksomhedens kunder ikke ville skifte til andre leverandører, hvis de fandt det hensigtsmæssigt. Selv om den brasilianske eksportør således længe har været på EF-markedet, kan det ikke konkluderes, at virksomhedens varer sælges på andre konkurrencevilkår end varer, der importeres fra Armenien og Kina. Denne påstand afvises derfor.
(54)
Endelig fremlagde den brasilianske eksporterende producent, hvad angår de forskellige importtendenser, ingen yderligere oplysninger eller beviser, og derfor bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 93 i forordningen om midlertidig told.
(55)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod den armenske eksporterende producent, at importen fra Armenien ikke skulle kumuleres med henblik på skadesanalysen på grund af de lave importmængder, lave markedsandele og stabile importtendenser samt den påståede væsentlige kvalitetsforskel mellem varer fra Armenien og varer fra Brasilien og Kina.
(56)
Denne påstand kunne ikke accepteres, da det blev konstateret, at alle betingelser for kumulering, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt:
-
Jf. de foreløbige konklusioner og som bekræftet ovenfor i betragtning 38 til 39 lå dumpingmargenen for Armenien over den minimumsgrænse, der er fastsat i grundforordningens artikel 9, stk. 3.
-
Importmængden fra Armenien var ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7, idet dens markedsandele udgjorde 5,26 %, jf. betragtning 96 (tabel 4) i forordningen om midlertidig told. Det blev desuden konstateret, at importen fra Armenien steg betydeligt fra 2006 til udgangen af UP til trods for, at der på ny importeredes varer fra Kina, og at importen fra Brasilien i denne periode kunne betragtes som betydelig.
-
Hvad angår konkurrencevilkårene mellem de importerede varer fra de pågældende lande, og især hvad angår påstandene om væsentlige kvalitetsforskelle mellem de importerede varer, jf. betragtning 52, blev det konstateret, at de importerede varer fra Armenien havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendtes til de samme grundlæggende anvendelsesformål, uanset deres specifikke kvalitet. Det skal også bemærkes, at denne eksporterende producent gav udtryk for sin hensigt om at omlægge produktionen til omformningsfolie af endnu højere kvalitet, hvilket antyder, at påstanden om de andre varers angivelige dårlige kvalitet kunne være overdrevet.
(57)
De armenske eksporterende producenters påstande i denne henseende blev derfor afvist.
(58)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til den kumulative vurdering af virkningerne af den pågældende import, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 91 til 94 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.4. Import fra de pågældende lande
5.4.1. Importens omfang og markedsandel
(59)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til importen fra de pågældende lande, bekræftes konklusionerne i betragtning 95 og 96 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.4.2. Priser
(60)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til priserne for den pågældende import, bekræftes konklusionerne i betragtning 97 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.4.3. Prisunderbud
(61)
Den eksporterende producent fra Brasilien anfægtede den metode, der var blevet anvendt til at beregne den underbudsmargen, der gælder for virksomheden. I den forbindelse påstod den eksporterende producent, at beregningen af underbudsmargenerne ikke var foretaget på samme handelsled. Det blev således påstået, at eksportsalget fra Brasilien hovedsagelig foregik til en ikke-forretningsmæssigt forbunden importør, der videresælger varen til omspolere, hvorimod EF-erhvervsgrenens salg foregår direkte til omspolerne. Det blev derfor påstået, at SA&G-omkostningerne og fortjenesten for forhandleren skulle have været lagt til eksportprisen. Undersøgelsen viste, at eksportsalget i modsætning til den brasilianske eksporterende producents påstand ikke hovedsagelig foregik til en ikke-forretningsmæssigt forbunden importør, da over 70 % af eksportsalget foregik direkte til omspolerne. Undersøgelsen viste desuden, at EF-erhvervsgrenen især solgte den pågældende vare til omspolere, selv om de dog også solgte til forhandlere. Det blev derfor besluttet, også for at sikre at sammenligningen foregik på samme handelsled, at udelukke salg til forhandleren og kun at basere beregningen af underbudsmargenen på salg direkte til omspolere. Da dette salg udgjorde over 70 % af den eksporterende producents samlede salg til Fællesskabet, betragtedes det som repræsentativt.
(62)
Den samme eksporterende producent i Brasilien påstod desuden, at der skulle have været foretaget en justering for kvalitetsforskelle mellem den importerede vare og EF-erhvervsgrenens vare. Undersøgelsen viste dog klart, at kvaliteten ikke er en afgørende faktor, da de endelige brugere baserer deres valg på prisen og ikke på eventuelle kvalitetsforskelle (dvs. foliens tykkelse).
(63)
Ud fra det ovenstående var det vejede gennemsnitlige prisunderbud, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens salgspriser ab fabrik til uafhængige kunder, på 9,6 % for Brasilien.
(64)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til udbudsmargenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 98 til 100 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.5. EF-erhvervsgrenens situation
(65)
Skadesfaktorerne blev, som det fremgår af betragtning 42, fastlagt på grundlag af de efterprøvede oplysninger fra fem EF-producenter. En sjette EF-producent indsendte en spørgeskemabesvarelse efter den foreløbige fastlæggelse, som dog ikke længere kunne efterprøves og derfor ikke blev taget i betragtning ved den endelige fastlæggelse. Efter kontrolbesøgene i virksomhederne blev enkelte skadesfaktorer justeret på baggrund af de oplysninger, der var fremkommet under kontrolbesøgene. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EF-erhvervsgrenen og undersøgelsen af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, justeret tilsvarende.
5.5.1. Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 1: Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2005
2006
2007
UP
Produktion (ton)
50 952
48 467
40 071
32 754
Produktion (indeks)
100
95
79
64
Produktionskapacitet (ton)
59 400
59 400
59 400
59 400
Produktionskapacitet (indeks)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
86 %
81 %
67 %
55 %
Kapacitetsudnyttelse (indeks)
100
94
79
64
(66)
Som det fremgår af ovenstående tabel, viste EF-erhvervsgrenens produktionsmængder en tydelig negativ tendens mellem 2005 og UP. Hvad angår den overordnede produktionskapacitet, bekræftede de endelige konklusioner den faldende kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode.
5.5.2. Salgsmængde, markedsandel, vækst og gennemsnitlig enhedspris i EF
(67)
Nedenstående tabel viser EF-erhvervsgrenens resultater i forbindelse med salget til uafhængige kunder i Fællesskabet.
Tabel 2: Salgsmængde, markedsandel, priser og gennemsnitlige enhedspriser i Fællesskabet
2005
2006
2007
UP
Salgsmængde (ton)
43 661
45 191
37 207
30 310
Salgsmængde (indeks)
100
104
85
70
Markedsandel
48 %
53 %
34 %
33 %
Enhedspris i EUR pr. ton
2 566
3 045
3 219
3 068
Enhedspriser (indeks)
100
119
125
120
(68)
Som det blev fastslået i de foreløbige konklusioner, steg EF-forbruget med 4 % i den betragtede periode, mens EF-erhvervsgrenens salgsmængder faldt med 30%, dvs. at EF-erhvervsgrenen ikke var i stand til at udnytte det øgede forbrug. Som følge heraf faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel fra 48 % i 2005 til 33 % i UP.
(69)
Hvad angår EF-erhvervsgrenens resultater ved salg til uafhængige kunder på EF-markedet, blev de endelige konklusioner ikke ændret væsentligt i forhold til de foreløbige konklusioner.
5.5.3. Lagre
(70)
Nedenstående tal viser lagrenes størrelse ved udgangen af hver periode.
Tabel 3: Lagre
2005
2006
2007
UP
Lagre (ton)
1 789
1 711
2 148
2 355
Lagre (indeks)
100
96
120
132
(71)
Undersøgelsen viste, at lagerbeholdningerne ikke kan betragtes som en relevant skadesfaktor, da størstedelen af produktionen sker efter ordre, jf. betragtning 107 i forordningen om midlertidig told. Tendenserne for lagrene er derfor kun anført til orientering. Skønt de endelige konklusioner nu viser en væsentligt forøgning af lagerbeholdningerne på 32 %, skyldtes dette et øjebliksbillede med høj lagerbeholdning i en enkelt virksomhed, hvorfor den ikke er repræsentativ for en tendens.
5.5.4. Investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital
Tabel 4: Investeringer
2005
2006
2007
UP
Investeringer (EUR)
7 090 015
807 899
1 355 430
3 998 397
Investeringer (indeks)
100
11
19
56
(72)
EF-erhvervsgrenens investeringer faldt betydeligt, dvs., at den tendens, som blev fastslået i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. Da der ikke blev konstateret væsentlige ændringer eller fremsat andre bemærkninger til EF-erhvervsgrenens investeringer mellem 2005 og UP, bekræftes konklusionerne i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.5.5. Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet
Tabel 5: Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet
2005
2006
2007
UP
Rentabilitet af salget i Fællesskabet
-2,8 %
-2,6 %
0,2 %
-0,1 %
Afkast af de samlede investeringer
-43,7 %
- 439,1 %
19,3 %
-1,3 %
Likviditet
2 %
1 %
4 %
5 %
(73)
Ovenstående tabel viser en let forbedring i EF-erhvervsgrenens rentabilitet i den betragtede periode, selv om den stadig er negativ i UP og navnlig langt under målfortjenesten på 5 %. Som det fremgår af tabel 1 og 2 ovenfor, viste undersøgelsen, at forværringen af EF-erhvervsgrenens situation navnlig udmøntede sig i et væsentligt fald i EF-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder. Dette tyder på, at EF-erhvervsgrenen i konkurrencen med dumpingimporten har mistet salgsmængder og markedsandele i sine bestræbelser på at undgå tab. Selv om EF-erhvervsgrenen opnåede en marginal fortjeneste i 2007, havde den igen tab i UP, og derfor kan det konkluderes, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade. De justerede konklusioner om rentabilitet ændrer ikke de foreløbige konklusioner i den henseende og afviger ikke fra konklusionen om, at den samlede rentabilitet forblev meget lav, om ikke negativ, til trods for en betydelig stigning i forbruget i 2007 og i UP.
(74)
Der blev foretaget en ny beregning af investeringsafkastet på grundlag af de efterprøvede data fra EF-erhvervsgrenen ved hjælp af den metode, som er beskrevet i betragtning 110 i forordningen om midlertidig told. Resultat viste, at indikatoren var positiv i 2007 og således afspejlede EF-erhvervsgrenens lille fortjeneste i den samme periode.
(75)
Hvad angår likviditeten, blev de endelige konklusioner ligeledes justeret på baggrund af de efterprøvede oplysninger fra EF-erhvervsgrenen. Indikatoren bekræfter, at EF-erhvervsgrenen har forsøgt at modvirke den stigende dumpingimport fra de pågældende lande ved at fastholde salgspriserne på det højst mulige niveau, hvilket var til skade for salgsmængderne og markedsandelen.
5.5.6. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 6: Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2005
2006
2007
UP
Antal medarbejdere
482
460
386
343
Antal ansatte (indeks)
100
95
80
71
Arbejdskraftomkostninger
13 618 746
13 031 854
10 882 109
9 642 041
Arbejdskraftomkostninger (indeks)
100
96
80
71
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger
28 226
28 359
28 195
28 122
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger (indeks)
100
100
100
100
Produktivitet (ton/ansat)
106
105
104
96
Produktivitet (indeks)
100
100
98
90
(76)
Efter justering af tallene kan det konkluderes, at tendenserne for beskæftigelse, produktivitet og lønninger i EF-erhvervsgrenen i perioden mellem 2005 og UP generelt var uændrede i forhold til forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev konstateret væsentlige ændringer eller fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 112 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.5.7. Dumpingmargenens størrelse
(77)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til det ovenstående, bekræftes konklusionerne i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.5.8. Genrejsning efter tidligere dumping
(78)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til det ovenstående, bekræftes konklusionerne i betragtning 114 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.5.9. Vækst
(79)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til det ovenstående, bekræftes konklusionerne i betragtning 115 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.6. Konklusion om skade
(80)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens situation, bekræftes konklusionen i betragtning 116 til 118 i forordningen om midlertidig told om, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, hermed.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
6.1. Dumpingimportens virkninger
(81)
Den armenske eksporterende producent påstod, at markedsandelen for importen af armenske varer i den betragtede periode i gennemsnit ikke var tilstrækkelig til at forvolde EF-erhvervsgrenen skade. En eksporterende producent fra Kina påstod, at importen fra Kina ikke forvoldte skade, da EF-erhvervsgrenens rentabilitet viste en stigende tendens, samtidig med at importen fra Kina steg.
(82)
Som det fremgår af betragtning 91 til 94 i forordningen om midlertidig told og som bekræftet ovenfor i betragtning 49 til 58, var betingelserne for kumulering af importen fra de pågældende lande med henblik på en vurdering af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenens situation opfyldt, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4. Derfor blev en individuel landeundersøgelse af importen fra de pågældende lande ikke fundet hensigtsmæssig, og ovenstående påstande afvises derfor.
(83)
Hvad angår udviklingen i EF-erhvervsgrenens rentabilitet, ændrede de reviderede tal ikke væsentlig ved det overordnede billede. EF-erhvervsgrenens tab faldt mellem 2005 og 2006, mens erhvervsgrenen var lettere rentabel i 2007 (0,2 %). Fortjenesten faldt i UP og blev til et mindre tab på - 0,1 %.
(84)
Det skal desuden bemærkes, at forværringen af EF-erhvervsgrenens situation navnlig førte til et væsentligt fald i EF-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder, jf. betragtning 121 i forordningen om midlertidig told og betragtning 73. Dette tyder på, at EF-erhvervsgrenen i konkurrencen med dumpingimporten mistede salgsmængder og markedsandele i sine bestræbelser på at undgå tab. Kort sagt bekræftes det, at EF-erhvervsgrenen til trods for en mindre fortjeneste i 2007 har lidt væsentlig skade, da de reviderede konklusioner om rentabilitet viste tab. Da forværringen af EF-erhvervsgrenens situation faldt sammen med stigningen i importen fra de pågældende lande, bekræftes konklusionerne i betragtning 123 i forordningen om midlertidig told hermed.
(85)
Det konkluderes derfor, at presset fra dumpingimporten, som fra 2006 tegnede sig for en voksende mængde og markedsandel, spillede en afgørende rolle den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. Ovenstående påstande afvises derfor.
6.2. Virkningerne af andre faktorer
6.2.1. Import med oprindelse i andre tredjelande end Kina, Armenien og Brasilien
(86)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende importen fra andre tredjelande end de pågældende lande, bekræftes konklusionerne i betragtning 124 til 126 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.2.2. EF-erhvervsgrenens eksport
(87)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens eksportresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 127 og 128 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.2.3. EF-erhvervsgrenens import
(88)
En eksporterende producent refererede til visse markedsoplysninger og påstod, at en af EF-producenterne importerede en betydelig mængde varer fra en forretningsmæssigt forbunden virksomhed i Kina.
(89)
Disse påstande kunne dog ikke bekræftes, da de efterprøvede tal fra den pågældende kinesiske eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne EF-importør havde bekræftet de foreløbige konklusioner i betragtning 129 i forordningen om midlertidig told.
6.2.4. Selvforskyldt skade
(90)
En række interesserede parter gentog, at EF-producenterne skulle være mere interesserede i det mere lukrative marked for omformningsfolie af aluminium (»omformningsfolie«). Det blev påstået, at omformningsfolie og den pågældende vare (også kaldet husholdningsfolie af aluminium) produceres på de samme produktionslinjer, og at det derfor er forholdsvis let at omstille produktionen mellem varerne. Faldet i EF-erhvervsgrenens produktionsmængder af den pågældende vare skyldes således stigningen i EF-erhvervsgrenens produktion af omformningsfolie snarere end stigningen i importen fra de pågældende lande. Det blev til gengæld påstået, at stigningen i importen fra de pågældende lande skyldtes utilstrækkelig levering fra EF-erhvervsgrenens side på EF-markedet, som skyldtes den øgede produktion af omformningsfolie. Konklusionerne i betragtning 132 i forordningen om midlertidig told blev kritiseret, da de udelukkende var baseret på oplysninger vedrørende en enkelt EF-producent af omformningsfolie.
(91)
Undersøgelsen har bekræftet, at EF-erhvervsgrenens produktionsmængder af omformningsfolie ikke er steget væsentligt. Faktisk viste en yderligere undersøgelse, at hverken klageren eller de EF-producenter, der støttede klagen, har omstillet en betydelig del af deres samlede produktionsmængde til omformningsfolie, hvorfor påstandene i denne henseende afvises. På dette grundlag kunne det ikke konkluderes, at væsentlige produktionskapaciteter var blevet omstillet fra den pågældende vare til omformningsfolie. Der kan ganske rigtigt produceres forskellige typer folie på de samme valser, og derfor kan det også konkluderes, at skulle rentabiliteten for den pågældende vare blive genskabt på rimelige handelsvilkår, vil EF-erhvervsgrenen kunne stille mere kapacitet til rådighed til at producere den pågældende vare. Dette bekræfter derfor de foreløbige konklusioner i betragtning 132 i forordningen om midlertidig told.
6.2.5. Udvikling i forbruget på EF-markedet
(92)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til forbruget på EF-markedet, bekræftes konklusionerne i betragtning 133 og 134 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.2.6. Udvikling i EF-erhvervsgrenens omkostninger
(93)
En eksporterende producent påstod, at EF-erhvervsgrenen havde været i stand til at øge sine fortjenstmargener til trods for stigningen i omkostningerne til råmaterialer, hvilket er i modstrid med konklusionerne i betragtning 136 i forordningen om midlertidig told, hvori det hedder, at EF-erhvervsgrenen ikke kunne hæve sine salgspriser i takt med stigningen i omkostningerne til råmaterialer. Denne påstand måtte afvises. Selv om undersøgelsen til sidst viste en let forbedring af rentabiliteten i 2007, fulgte fortjenesten ikke samme tendens som stigningen i EF-forbruget. Dernæst førte stigningen i omkostningerne, når de blev væltet over på kunderne, til betydeligt dalende salgsmængder og markedsandele på grund af dumpingimporten på markedet, som underbød EF-erhvervsgrenens priser. Undersøgelsen viste desuden, at faldet i produktionsmængden skyldtes en stigning i dumpingimporten, samtidig med at produktionskapaciteten forblev stabil. Som et resultat blev produktionsomkostninger fordelt på mindre produktionsmængder, hvilket fik enhedsomkostningerne til at stige.
6.3. Konklusion om årsagssammenhæng
(94)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i denne henseende, bekræftes konklusionerne i betragtning 137 og 138 i forordningen om midlertidig told hermed.
7. FÆLLESSKABETS INTERESSER
7.1. EF-erhvervsgrenens interesser
(95)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 142 til 145 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2. Importørernes interesser
(96)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende importørernes interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 146 til 149 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.3. Brugernes interesser
(97)
Omspolerne, som er de største brugere af den pågældende vare i Fællesskabet, er repræsenteret ved Aluminium Foil Association, som fremsatte følgende påstande:
-
Omkostningerne til transport af forbrugerruller fra Kina udgør, i modsætning til de foreløbige konklusioner i betragtning 153 i forordningen om midlertidig told, kun en lille procentdel af varernes værdi (ca. 1 % af salgsprisen), og de er således næsten på samme niveau som transportomkostningerne for den pågældende vare (ca. 0,2 % af salgsprisen).
-
EF-omspolernes store varesortiment er angiveligt ikke en fordel, da detailhandlerne også kan købe den pågældende vare i store mængder gennem separate kontrakter af importører/forhandlere af forbrugerruller.
-
I modsætning til den foreløbige konklusion i betragtning 154 i forordningen om midlertidig told er produktionen af omformningsfolie tilsyneladende stadig en prioritet for de EF-producenter, der ikke er interesserede i produktionen af den pågældende vare. Hvis de endelige foranstaltninger indføres, vil udbuddet af den pågældende vare i Fællesskabet ikke være tilstrækkeligt til at opfylde omspolernes behov.
-
I modsætning til den foreløbige konklusion i betragtning 163 i forordningen om midlertidig told bør de endelige foranstaltninger, hvis de indføres, også finde anvendelse for varer af en vægt under 10 kg. I modsat fald vil disse foranstaltninger føre til en øget dumpingimport af forbrugerruller især fra Kina med alvorlige negative følger for EF-omspolerne og et efterfølgende tab af 4 000 arbejdspladser i Fællesskabet. Disse bemærkninger blev støttet af eksporterende producenter fra to af de pågældende lande.
(98)
Den indsendte dokumentation vedrørende transportomkostningerne blev fundet pålidelig og kunne derfor accepteres. Risikoen for, at importen af den pågældende vare bliver erstattet af import af varer i det efterfølgende produktionsled er dog i sig selv ikke en grund til at indføre antidumpingforanstaltninger. Der er nemlig ikke fremlagt dokumentation for, at denne import skulle stige betydeligt og til priser, der underbyder EF-omspolernes priser. Illoyal handelspraksis blandt de eksporterende producenter af varer i det efterfølgende produktionsled skal undersøges særskilt på grundlag af tilstrækkelige umiddelbare beviser. Det konstateres endvidere, at en omstilling til produktion af større mængder varer i det efterfølgende produktionsled i Kina sandsynligvis ville tage en del tid, da det forudsætter nye investeringer i maskiner og etablering af nye salgskanaler. Eventuelle virkninger vil derfor først blive mærkbare på mellemlang sigt. Hvad angår antallet af arbejdspladser i de efterfølgende produktionsled i Fællesskabet, var denne påstand ikke begrundet. De anførte tal kunne derfor ikke betragtes som pålidelige. På dette grundlag bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 153 til 162 i forordningen om midlertidig told hermed.
(99)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til Fællesskabets interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 150 til 163 i forordningen om midlertidig told hermed.
8. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
8.1. Skadestærskel
(100)
En eksporterende producent påstod, at beregningen af skadestærsklen skulle baseres på produktionsomkostningerne i stedet for salgsprisen for den pågældende vare. Samme eksportør påstod, at den målfortjeneste, der var blevet lagt til grund for beregningen af skadestærsklen, var for høj og burde have været 1 %, hvilket ville stemme bedre overens med de aktuelle markedsvilkår, navnlig den økonomiske afmatning. Denne eksporterende producent gentog desuden sin påstand om, at der burde have været justeret for kvalitetsforskelle mellem den eksporterede vare og den vare, som EF-erhvervsgrenen producerer og sælger på EF-markedet.
(101)
For så vidt angår den første påstand, altså at skadestærsklen burde beregnes på grundlag af produktionsomkostningerne, skal det bemærkes, at anvendelsen af en sådan metode ikke vil få indvirkning på resultaterne, og påstanden blev derfor fundet irrelevant. Hvad angår niveauet for målfortjenesten, blev der som nævnt i betragtning 165 i forordningen om midlertidig told anvendt en meget konservativ fortjenstmargen før skat for producenterne på 5 %. Denne fremgangsmåde blev også foreslået i klagen og anvendt i den tidligere undersøgelse. Den foreslåede målfortjeneste var dog ikke på et niveau, som kunne gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at opretholde produktionskapaciteterne og foretage nye investeringer, og blev derfor afvist. Hvad angår påstanden om varens kvalitet, blev det, jf. betragtning 52, konstateret, at alle varetyper har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål, uanset deres særlige kvalitet. Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til disse påstande, bekræftes de midlertidige konklusioner i betragtning 164 til 166 i forordningen om midlertidig told hermed.
(102)
En anden eksporterende producent påstod, at skadestærsklen burde sigte mod at beregne salgspriser, der udligner et faktisk tab. Dette måtte afvises, da skadestærsklens niveau er det prisniveau, som EF-erhvervsgrenen med rimelighed kan opnå uden dumpingimport.
(103)
Den samme eksporterende producent påstod endvidere, at målfortjenesten skulle fastsættes til niveauet for den fortjeneste, der faktisk blev opnået, inden den betragtede periode startede, i dette tilfælde et tab. På dette grundlag ville underbudsmargenen være på bagatelgrænsen.
(104)
Denne påstand blev afvist, da EF-erhvervsgrenen stadig var berørt af den tidligere situation med dumpingimport fra Rusland og Kina samt dumpingimporten fra Brasilien. Det blev derfor konkluderet, at en fortjenstmargen på 5 % ville være den fortjenstmargen, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår.
(105)
For at sikre at sammenligningen foregik på samme handelsled, blev det således, jf. betragtning 61 ovenfor, besluttet at udelukke den brasilianske eksporterende producents salg til den ikke-forretningsmæssigt forbundne forhandler i forbindelse med beregningen af prisunderbud og som følge deraf også skadestærsklen.
(106)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 164 til 166 i forordningen om midlertidig told hermed.
(107)
Den endelige landsdækkende skadesmargen for Kina blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit af i) skadesmargenen for en virksomhed i Kina, som ikke blev indrømmet hverken markedsøkonomisk eller individuel behandling, og ii) den virksomheds højeste skadesmargen anvendt på eksportpriserne fra Eurostat (som værende repræsentative for de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører). På det grundlag blev den landsdækkende skadesmargen fastsat til 30 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.
8.2. Endelige foranstaltninger
(108)
På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen.
(109)
Der foreslås følgende endelige antidumpingtoldsatser:
Land
Virksomhed
Endelig dumpingmargen
Endelig skadesmargen
Endelig antidumpingtold
Brasilien
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Alle andre virksomheder
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Kina
Alcoa Bohai og Alcoa Shanghai
25,6 %
6,4 %
6,4 %
Shandong Loften
33,7 %
20,3 %
20,3 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
24,2 %
24,2 %
Alle andre virksomheder
47,0 %
30,0 %
30,0 %
Armenien
RUSAL Armenal
33,4 %
13,4 %
13,4 %
Alle andre virksomheder
33,4 %
13,4 %
13,4 %
(110)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Toldsatsen finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer, der har oprindelse i det pågældende land og er fremstillet af de nævnte virksomheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(111)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle toldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (3) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over de virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
8.3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(112)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives.
8.4. Foranstaltningens form
(113)
I løbet af undersøgelsen afgav den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Armenien og den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Brasilien pristilsagn, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(114)
Begge tilbud blev undersøgt. Den brasilianske eksportørs tilbud fjerner dumpingens skadelige virkninger og begrænser i tilstrækkelig grad risikoen for omgåelse. For så vidt angår den armenske eksportørs tilbud, er der på grund af virksomhedskoncernens komplekse struktur og dens komplekse salgskanaler en høj risiko for krydskompensation med salg af samme vare til de samme kunder, men fra forskellige oprindelseslande, samt salg af forskellige varer til de samme kunder fra forskellige salgsvirksomheder i samme koncern. Den armenske eksportør afgav et væsentligt ændret tilbud om tilsagn efter den frist, der er fastsat i grundforordningens artikel 8, stk. 2. Det skal bemærkes, at - ud over at det ændrede tilbud blev afgivet efter fristens udløb - kan det ikke accepteres af følgende grund: Selv om virksomheden tilbød kun at sælge direkte til den første uafhængige kunde i EU, dvs. uden at inddrage sine to forretningsmæssigt forbundne virksomheder i salgskanalen, viste undersøgelsen, at virksomheden solgte andre varer til de samme kunder i EU. Endvidere kundgjorde virksomheden, at den planlagde at fremstille og sælge en ny varetype, nemlig omformningsfolie, til EU. Eftersom den mulighed foreligger, at den nye varetype kunne blive solgt til de samme kunder i EU, kan end ikke det ændrede tilbud begrænse risikoen for krydskompensation i tilstrækkeligt omfang.
(115)
Kommissionen accepterede ved afgørelse 2009/736/EF (4) tilbuddet om tilsagn fra Companhia Brasileira de Aluminio (»CBA«). Rådet erkender, at tilsagnet fjerner dumpingens skadelige virkninger og i tilstrækkelig grad begrænser risikoen for omgåelse. Tilbuddet fra Rusal Armenal afvises af de grunde, der anføres i betragtning 114, samt på grund af problemerne med virksomhedens regnskaber, jf. betragtning 21 og 22.
(116)
For yderligere at sætte Kommissionen og toldmyndighederne i stand til effektivt at overvåge, om CBA overholder tilsagnet, når der forelægges en anmodning om overgang til fri omsætning for de relevante toldmyndigheder, skal fritagelse for antidumpingtolden være betinget af, i) at der forelægges en tilsagnsfaktura, der er en handelsfaktura, som mindst indeholder de oplysninger, der er opført i bilag II, ii) at varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af CBA til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, og iii) at de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen. Den relevante antidumpingtold pålægges på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, hvis det fastslås, at ovennævnte betingelser ikke er opfyldt.
(117)
Hvis Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, på grund af misligholdelse trækker sin godtagelse af et tilsagn tilbage under henvisning til bestemte transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer for ugyldige, opstår der en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning.
(118)
Importørerne bør være opmærksomme på, at der som en normal handelsrisiko kan opstå en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, jf. betragtning 116 og 117, selv hvis Kommissionen har godtaget et tilsagn fra den producent, hos hvilken de køber direkte eller indirekte.
(119)
Toldmyndighederne bør i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 7, straks underrette Kommissionen, når der konstateres tegn på misligholdelse af tilsagnet.
(120)
Af ovennævnte grunde betragtes pristilsagnet fra CBA som acceptabelt af Kommissionen, og tilsagnet fra Armenal som ikke-acceptabelt. De pågældende virksomheder er blevet underrettet om de væsentligste kendsgerninger, overvejelser og forpligtelser, der ligger til grund for godtagelsen og afvisningen.
(121)
Hvis tilsagnet misligholdes eller trækkes tilbage, eller hvis Kommissionen trækker godtagelsen af tilsagnet tilbage, finder den af Rådet i henhold til artikel 9, stk. 4, indførte antidumpingtold automatisk anvendelse, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 9.
9. OVERVÅGNING
(122)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende:
(123)
Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(124)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af folie af aluminium, af en tykkelse på mindst 0,008 mm og højst 0,018 mm, uden underlag, kun valset, i ruller af bredde ikke over 650 mm, og af vægt ikke over 10 kg, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7607 11 19 (Taric-kode 7607111910) og med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina (»Kina«).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Armenien
Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal
13,4 %
A943
Alle andre virksomheder
13,4 %
A999
Kina
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. og Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.
6,4 %
A944
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.
20,3 %
A945
Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.
24,2 %
A946
Alle andre virksomheder
30,0 %
A999
Brasilien
Companhia Brasileira de Aluminio
17,6 %
A947
Alle andre virksomheder
17,6 %
A999
3. Uanset stk. 1 skal den endelige antidumpingtold ikke gælde for import af varer, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
5. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag I. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
Artikel 2
1. Importerede varer, der er angivet til overgang til fri omsætning og faktureret af virksomheder, som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og hvis navne er opført i afgørelse 2009/736/EF, som eventuelt ændret, undtages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at:
-
varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte virksomheder til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, og
-
sådan import er ledsaget af en tilsagnsfaktura, der er en handelsfaktura, som indeholder mindst de oplysninger og den erklæring, der er angivet i bilag II til nærværende forordning, og
-
de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.
2. Der opstår en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning:
-
hvis det i forbindelse med den import, der er beskrevet i stk. 1, fastslås, at en eller flere af betingelserne i nævnte stykke ikke er opfyldt, eller
-
hvis Kommissionen trækker sin godtagelse af tilsagnet tilbage i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, i en forordning eller afgørelse, som henviser til særlige transaktioner og erklærer de pågældende tilsagnsfakturaer ugyldige.
Artikel 3
Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 287/2009 på importen af folie af aluminium, af en tykkelse på mindst 0,008 mm og højst 0,018 mm, uden underlag, kun valset, i ruller af bredde ikke over 650 mm, og af vægt ikke over 10 kg, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7607 11 19 (Taric-kode 7607111910) og med oprindelse i Armenien, Brasilien og Kina, opkræves endeligt i henhold til den i artikel 1 fastsatte endelige told. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 2009.
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 925/2009
ze dne 24. září 2009
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (ES) č. 287/2009 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových fólií ve Společenství.
(3)
Jak je stanoveno ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, týkalo se šetření ohledně dumpingu a újmy období od 1. července 2007 do 30. června 2008 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „předběžná zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Po uložení prozatímních antidumpingových opatření Komise pokračovala ve svém šetření týkajícím se dumpingu, újmy a otázek zájmu Společenství a provedla další analýzy a ověření údajů, které poskytli v odpovědích na dotazník někteří vyvážející výrobci a výrobci ve Společenství.
(6)
Bylo provedeno pět dodatečných inspekcí v prostorách těchto výrobců Společenství:
-
Novelis UK Limited, Bridgnorth, Spojené království,
-
Novelis Luxembourg, Dudelange, Lucembursko,
-
Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Francie,
-
Grupa Kęty SA, Kęty, Polsko,
-
Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Španělsko.
(7)
Byla provedena jedna dodatečná inspekce v prostorách této společnosti, která je ve spojení s vyvážejícími výrobci:
-
Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Španělsko.
(8)
Byly provedeny tři dodatečné inspekce v prostorách těchto vyvážejících výrobců:
-
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Šang-chaj a Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Che-pej,
-
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Šan-tung,
-
Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Ťiang-su.
(9)
Byla rovněž provedena jedna inspekce na Šanghajské burze neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange), Šang-chaj.
(10)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto zveřejněným informacím vznést námitky.
(11)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a na jejich základě byla zjištění podle potřeby a odpovídajícím způsobem upravena.
1.3 Rozsah šetření
(12)
Brazilský vyvážející výrobce tvrdil, že do rozsahu šetření mělo být zahrnuto i Rusko, jelikož během celého posuzovaného období byl ruský objem dovozu a podíl na trhu značný, a dokonce přesahoval objem dovozu a podíl na trhu Arménie. Brazilský vyvážející výrobce dále prohlašoval, že ceny dovozu z Ruska byly na stejné úrovni jako ceny dovozu z dotčených zemí a že v době zahájení šetření existovaly přímé důkazy o dumpingu.
(13)
Při analýze podnětu došla Komise k závěru, že pokud jde o Rusko, dostatečné přímé důkazy o dumpingu neexistují. V důsledku toho je nezahrnutí Ruska do podnětu považováno za oprávněné. Vzhledem k chybějícím důkazům o dumpingu není podstatné, zda objem dovozu nebo podíl na trhu dovozu pocházejícího z Ruska skutečně přesahoval objem dovozu nebo podíl na trhu jedné nebo více zemí zahrnutých do rozsahu šetření. Požadavek brazilského vyvážejícího výrobce byl proto zamítnut.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Navazující odvětví ve Společenství, tj. podniky zabývající se převíjením fólií, zdůrazňovalo, že by k dotčenému výrobku měly patřit i uživatelské role, tj. hliníkové fólie o hmotnosti pod 10 kg, protože pokud budou konečná opatření uložena pouze na dovoz hliníkových fólií o hmotnosti nad 10 kg (dále jen „role jumbo“), může se z dotčených zemí zvýšit vývoz uživatelských rolí za nízké ceny. Byl rovněž předložen argument, že oba výrobky mají v zásadě stejné vlastnosti a že se liší pouze v balení.
(15)
V 15. až 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl učiněn závěr, že uživatelské role a role jumbo jsou různé výrobky, pokud jde o fyzické vlastnosti a základní konečná použití. Následné šetření tato zjištění potvrdilo. Fyzické rozdíly mezi uživatelskými rolemi a rolemi jumbo totiž nespočívají pouze v samotném balení, protože dotčený výrobek se před opětovným zabalením a prodejem konečnému zákazníkovi musí převinout. Bylo rovněž konstatováno, že odběratelé, prodejní cesty i základní použití se liší. Zahrnout uživatelské role do definice výrobku pro toto šetření se proto nepovažuje za vhodné.
(16)
Tvrzením, že dovoz rolí jumbo může být nahrazen dovozem uživatelských rolí, se zabývá 97. až 99. bod odůvodnění níže.
(17)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 14. až 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. TRŽNÍ ZACHÁZENÍ A SROVNATELNÁ ZEMĚ
3.1 Arménie
(18)
Jediný vyvážející výrobce z Arménie zpochybnil předběžná zjištění uvedená ve 24. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(19)
Společnost nejdříve uvedla, že Komise učinila chybu, když předpokládala, že společnost v Arménii musí žádat o tržní zacházení, protože podle jejího názoru je Arménie zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu antidumpingové dohody WTO, a Arménie by tedy měla být odstraněna z poznámky k čl. 2 odst. 7 písm. a) základního antidumpingového nařízení.
(20)
Jak se však uvádí ve 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Arménie je výslovně zmíněna v poznámce k čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako jedna ze zemí bez tržního hospodářství. Postup v případě vyvážejících výrobců v zemích bez tržního hospodářství, které jsou členy WTO, stanoví čl. 2 odst. 7 písm. b). Toto šetření je s uvedenými ustanoveními plně v souladu. Tento argument byl proto znovu odmítnut.
(21)
Společnost poté prohlásila, že splňuje druhé kritérium pro tržní zacházení, které bylo ve 27. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení předběžně shledáno nesplněné. Společnost argumentovala tím, že nyní předložila účetnictví za rok 2007, které během inspekce ve svých prostorách před uložením prozatímních opatření neposkytla. Společnost znovu uvedla, že je přesvědčena, že druhé kritérium pro tržní zacházení nevyžaduje, aby účetnictví společnosti bylo vedeno v souladu s mezinárodními účetními standardy, a že arménské národní účetní standardy jsou dostačující, jelikož Arménie je členem WTO.
(22)
Tento argument byl zamítnut. Společnost je povinna mít jedno jasné účetnictví, které je v souladu s mezinárodními účetními standardy. Nedostatky zjištěné auditory v účetních obdobích 2006 a 2007 jasně ukazují, že účetnictví společnosti nebylo vedeno v souladu s mezinárodními účetními standardy, a společnost tudíž nemůže prokázat, že druhé kritérium pro tržní zacházení splňuje. Kritéria pro tržní zacházení na mezinárodní standardy odkazují a členství ve WTO zde nehraje žádnou roli. Členství ve WTO jako takové navíc nezaručuje, že v hospodářské činnosti jedné společnosti převládají tržní podmínky.
(23)
Společnost dále prohlásila, že splňuje třetí kritérium pro tržní zacházení, které bylo předběžně ve 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení shledáno nesplněné z důvodů týkajících se koupě akcií od arménského státu a rovněž pozemků, které společnost od státu získala zdarma. Společnost uvedla, že otázka jí darovaných pozemků není významná a neměla by být posuzována společně se záležitostí týkající se akcií, kterou společnost rovněž nepovažuje za významnou.
(24)
Tento argument byl též zamítnut. Samotná skutečnost, že pozemky byly získány za nulové náklady a mohou být prodány za předpokladu, že bude státu zaplacena katastrální cena (která je výrazně nižší než jejich tržní hodnota), činí z pozemků pro společnost důležité a cenné aktivum, které není zaznamenáno v účetnictví společnosti, a má tudíž na její náklady významný vliv. Společnost rovněž neprokázala, že zkreslení, které je výsledkem koupě akcií za nižší cenu, než je jejich nominální hodnota, nebylo významné.
(25)
Lze tedy konstatovat, že obě záležitosti týkající se splnění třetího kritéria pro tržní zacházení poukazují na narušení, které je důsledkem poměrů bez tržního hospodářství.
(26)
Zjištění, že uvedené společnosti by tržní zacházení mělo být zamítnuto, se tímto potvrzuje.
3.2 ČLR
(27)
Jeden vyvážející výrobce z ČLR zpochybnil předběžná zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Společnost znovu zdůraznila, že Komise neměla porovnávat cenu kótovanou na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE) a cenu kótovanou na Londýnské burze kovů (LME) a od obou hodnot při tom odečíst DPH a že bez této úpravy by ceny byly během období šetření podobné.
(28)
Tento argument byl zamítnut z důvodů uvedených ve 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, protože cena musí být srovnávána na rovnocenném základě. Čínští výrobci dotčeného výrobku platí z nákupu surového hliníku DPH. Většina této DPH je při prodeji konečného výrobku vrácena, buď při prodeji na domácím trhu (v tomto případě lze žádat o vrácení celé DPH), nebo při vývozu (v tomto případě čínská vláda omezuje vrácení DPH na určité sazby, na určité zboží a na určité období). Menší částka DPH, o jejíž vrácení nelze zažádat, není tak vysoká, aby měla na výše uvedené závěry významný vliv.
(29)
Je rovněž třeba poznamenat, že významný rozdíl v ceně mezi LME a SHFE během období šetření poukazuje na zásahy státu do mechanismu tvorby cen surového hliníku, což je zjištění prozatímního nařízení (32. bod odůvodnění), které bylo potvrzeno v souvislosti s inspekcí odborů Komise na SHFE.
(30)
Inspekce potvrdila, že stát má při tvorbě cen na SHFE zásadní úlohu a zasahuje do mechanismů tvorby cen, zejména s ohledem na své postavení jako prodejce surového hliníku i jako kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry). Je rovněž zřejmé, že SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v Číně a čínské občany a že neexistuje účinná arbitráž mezi SHFE a mezinárodními burzami mimo Čínu. To dokazují významné rozdíly v ceně mezi SHFE a mezinárodními burzami jako například LME. Navíc v případě, že termínová smlouva z SHFE vede k fyzické dodávce, smí se tato dodávka uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Uvedená pravidla pro dodávky zajišťují, že vnitrostátní čínský trh zůstává izolován od světového trhu a že cenová odchylka přináší prospěch pouze čínským společnostem.
(31)
Předběžná zjištění uvedená ve 22. až 40. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
3.3 ČLR a Arménie: Individuální zacházení
(32)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila se předběžná zjištění týkající se vyvážejícího výrobce v Arménii uvedená ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
Jeden vyvážející výrobce z ČLR zpochybnil předběžné zjištění uvedené ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které uvádí, že by mu mělo být individuální zacházení zamítnuto. Individuální zacházení bylo zamítnuto proto, že většinovým vlastníkem společnosti je stát. Společnost uvedla, že toto rozhodnutí by mělo být změněno, vzhledem k tomu, že stát společnost vlastní prostřednictvím společnosti kótované na hongkongské burze a že v představenstvu společnosti nejsou žádní státní úředníci.
(34)
Uvedené argumenty byly zamítnuty. Většinovým vlastníkem společnosti je stát, a proto se představenstvo, které společnost řídí, zodpovídá největšímu akcionáři - státu. Společnost rovněž neprokázala, a ani neposkytla žádné důkazy, které by dokazovaly, že stát nemůže zasahovat do obchodních rozhodnutí společnosti prostřednictvím rozhodnutí jejího představenstva.
(35)
Předběžná zjištění uvedená ve 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
3.4 Srovnatelná země
(36)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 43. až 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí je Turecko.
4. DUMPING
4.1 Brazílie
(37)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila se předběžná zjištění uvedená v 53. až 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Arménie
(38)
Jediný vyvážející výrobce z Arménie zpochybnil předběžná zjištění uvedená v 69. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Společnost uvedla, že úpravy provedené podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení v souvislosti s prodejem, správními a režijními náklady a přiměřeným ziskem z prodeje prostřednictvím společností ve spojení nebyly oprávněné.
(39)
Při přezkoumání vyšlo najevo, že se určitý prodej neuskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení ve Společenství. Za těchto okolností nebyly úpravy provedené podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení oprávněné a uvedené výpočty byly odpovídajícím způsobem změněny.
4.3 ČLR
(40)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 78. až 82. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(41)
Pro výpočet zbytkového dumpingového rozpětí pro ČLR byla předběžná metoda uvedená v 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení změněna tak, že rozpětí bylo vypočítáno na základě váženého průměru i) celkového dumpingového rozpětí vypočítaného pro společnost, jíž bylo přiznáno tržní a individuální zacházení, a ii) nejvyšší dumpingové transakce téže společnosti použité na vývozní ceny uvedené v databázi Comext (které byly reprezentativní pro nespolupracující čínské vývozce). Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 47,0 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
4.4 Konečná dumpingová rozpětí
Země
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Brazílie
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
Všechny ostatní společnosti
27,6 %
ČLR
Alcoa Bohai a Alcoa Shanghai
25,6 %
Shandong Loften
33,7 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
Všechny ostatní společnosti
47,0 %
Arménie
RUSAL Armenal
33,4 %
Všechny ostatní společnosti
33,4 %
5. ÚJMA
5.1 Výroba Společenství a vymezení výrobního odvětví Společenství
(42)
Jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podala podnět Eurométaux jménem čtyř výrobců Společenství, kteří na šetření spolupracovali. Jeden další výrobce podnět podpořil a jeden výrobce s ním nesouhlasil. Uvedených pět výrobců, kteří podnět podali nebo jej podpořili, se proto považuje za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(43)
Jelikož nebyly ohledně výroby a vymezení výrobního odvětví Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzuje se tímto 86. až 87. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Spotřeba ve Společenství
(44)
Arménský vyvážející výrobce zpochybnil stanovení spotřeby ve Společenství a namítl, že měl být vzat do úvahy prodej výrobního odvětví Společenství na nedobrovolném trhu. Stejná společnost rovněž prohlásila, že odhady uvedené v podnětu nebyly pro stanovení spotřeby ve Společenství spolehlivým základem, a odkázala na nezávislou studii trhu.
(45)
Pokud jde o údajné nedobrovolné užívání, bylo zjištěno, že během období šetření byl na nedobrovolný trh určen jen velmi omezený objem zboží. To se týkalo pouze jednoho výrobce Společenství a prodeje během prvního roku posuzovaného období. Byl proto učiněn závěr, že tato skutečnost měla na celkovou situaci jen zanedbatelný, pokud vůbec nějaký, dopad.
(46)
Pokud jde o stanovení celkové spotřeby ve Společenství, byl učiněn závěr, že předběžně použitá metoda byla rozumná a podala o celé situaci relativně úplný obraz. Arménský vyvážející výrobce nevysvětlil, v jakém ohledu není metoda použitá orgány Společenství rozumná a proč by měla vést k nespolehlivým výsledkům. Studie citovaná arménským vyvážejícím výrobcem není považována za přímo relevantní, protože odkazuje na jiné typy hliníkových fólií a obsahuje údaje o společnostech mimo EU, které nemohly být ověřeny. Kromě toho byla předběžná zjištění týkající se celkové spotřeby ve Společenství uvedená v 90. bodě odůvodnění v tabulce 1 prozatímního nařízení potvrzena dalšími zúčastněnými stranami, včetně dovozců, kteří nejsou s výrobním odvětvím Společenství ve spojení.
(47)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že celková spotřeba ve Společenství stanovená v prozatímním nařízení podává o celé situaci spolehlivý obraz.
(48)
Jelikož nebyly ohledně spotřeby ve Společenství předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 88. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Souhrnné posouzení vlivů dotčeného dovozu
(49)
Po zveřejnění předběžných zjištění brazilský vyvážející výrobce znovu zdůraznil, že výrobek pocházející z Brazílie splňuje vyšší normy kvality, jako například minimální pevnost v tahu a požadavky na tažnost, což ve srovnání s výrobkem vyváženým dalšími dvěma dotčenými zeměmi umožňuje větší rozsah použití a prodej širšímu spektru odběratelů. Výrobce tudíž tvrdil, že pro hliníkové fólie existují v závislosti na kvalitě výrobku různé segmenty trhu a že pouze brazilský výrobek splňuje normy pro prodej na trhu s vysoce kvalitními značkovými výrobky.
(50)
Brazilský vývozce rovněž zopakoval, že prodejní cesty a distribuční metody jsou pro jeho výrobky rozdílné. Zejména uvedl, že brazilský vývoz probíhá hlavně prostřednictvím obchodníků, zatímco arménští a čínští vyvážející výrobci prodávají přímo podnikům zabývajícím se převíjením fólií ve Společenství. Brazilský vývozce dále prohlásil, že má s některými odběrateli ve Společenství dlouhodobé a stabilní obchodní vztahy, přičemž vývozci z Arménie a ČLR vstoupili na trh Společenství teprve nedávno.
(51)
Nakonec stejný vyvážející výrobce uvedl, že objem dovozu a podíl na trhu se vyvíjel odlišně od dalších dvou vyvážejících zemí, což mělo být důkazem, že podmínky konkurence ve opravdu lišily.
(52)
Pokud jde o první tvrzení, tj. rozdíl v normách kvality, šetření ukázalo, že navzdory rozdílům v kvalitě se trh s hliníkovými fóliemi řídí zejména cenou a rozdíly v kvalitě hrají při výběru dodavatele pouze malou roli. Tato zjištění byla potvrzena spolupracujícími dovozci a dotčenými uživateli. Nedoložené tvrzení brazilského vyvážejícího výrobce, tj. že trh s hliníkovými fóliemi je v závislosti na rozdílech v kvalitě výrobku rozdělen na několik segmentů, nemohlo být tudíž během tohoto šetření potvrzeno, a dotyčné tvrzení bylo nutno zamítnout.
(53)
Pokud jde o údajně rozdílné prodejní cesty a distribuční metody, je třeba poznamenat, že brazilský vyvážející výrobce nezpochybňuje fakt, že své výrobky prodává jak prostřednictvím obchodníka, se kterým není ve spojení, tak přímo podnikům zabývajícím se převíjením fólií ve Společenství. Na základě výše uvedeného jsou prodejní cesty považovány za shodné. Skutečnost, že brazilský vývozce údajně vybudoval během předchozích let dlouhodobé obchodní vztahy, sama o sobě nebrání tomu, aby jeho výrobky podléhaly stejným podmínkám hospodářské soutěže jako výrobky konkurence, která vstoupila na trh nedávno. Vyvážející výrobce neprohlásil ani neprokázal, že jeho odběratelé by nezměnili dodavatele, pokud by to považovali za vhodné. Z toho důvodu nevede skutečnost, že brazilský vývozce je na trhu Společenství přítomen dlouho, k závěru, že jeho výrobky podléhají jiným podmínkám hospodářské soutěže než výrobky dovezené z Arménie a z ČLR. Tvrzení v tomto ohledu bylo tudíž zamítnuto.
(54)
Pokud jde o rozdílný vývoj dovozu, brazilský vyvážející výrobce nepředložil žádné další informace nebo důkazy, a proto se potvrzují předběžná zjištění uvedená v 93. bodě odůvodnění.
(55)
Po zveřejnění předběžných zjištění arménský vyvážející výrobce uvedl, že by arménský dovoz měl být v rámci analýzy újmy posuzován odděleně vzhledem nízkému objemu dovozu, nízkému podílu na trhu, stabilní tendenci dovozu a rovněž údajně významným rozdílům v kvalitě výrobku vyváženého z Arménie a výrobků vyvážených z Brazílie a ČLR.
(56)
Toto tvrzení nemohlo být přijato, jelikož bylo zjištěno, že všechny podmínky pro souhrnné posouzení stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byly splněny:
-
jak bylo předběžně zjištěno a jak potvrzuje 38. až 39. bod odůvodnění výše, bylo dumpingové rozpětí stanovené pro Arménii nad úrovní minimální hranice určené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení,
-
objem dovozu z Arménie nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, tj. jeho podíl na trhu dosahoval 5,26 %, jak uvádí 96. bod odůvodnění (tabulka 4) prozatímního nařízení. Bylo rovněž zjištěno, že dovoz z Arménie od roku 2006 do konce období šetření významně rostl, přestože během posuzovaného období začala znovu vyvážet ČLR a dovoz z Brazílie byl významný,
-
s ohledem na podmínky hospodářské soutěže pro výrobky dovážené z dotčených zemí a zejména s ohledem na argumenty předložené v souvislosti s významnými rozdíly v kvalitě mezi dováženými výrobky, jak uvádí 52. bod odůvodnění výše, bylo zjištěno, že výrobky z Arménie mají podobné fyzické a technické vlastnosti i základní využití bez ohledu na jejich specifickou kvalitu. Je rovněž třeba poznamenat, že tento vyvážející výrobce uvedl, že hodlá začít vyrábět ještě kvalitnější konvertované fólie, což naznačuje, že argument ohledně údajně špatné kvality vyrobených výrobků může být přehnaný.
(57)
Tvrzení v tomto ohledu předložená arménským vyvážejícím výrobcem byla proto zamítnuta.
(58)
Jelikož nebyly ohledně souhrnného posouzení vlivů dotčeného dovozu v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto předběžné závěry uvedené v 91. až 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Dovoz z dotčených zemí
5.4.1 Objem a podíl dotčených zemí na trhu
(59)
Jelikož nebyly ohledně dovozu z dotčených zemí předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená v 95. až 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4.2 Ceny
(60)
Jelikož nebyly ohledně cen dotčeného dovozu předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4.3 Cenové podbízení
(61)
Vyvážející výrobce v Brazílii zpochybnil metodu použitou pro výpočet rozpětí cenového podbízení, které se na něj vztahovalo. Vyvážející výrobce v tomto ohledu prohlásil, že výpočet rozpětí cenového podbízení nebyl proveden na stejné obchodní úrovni. Vyvážející výrobce v Brazílii uvedl, že prodej na vývoz z Brazílie se uskutečnil zejména dovozci, který není ve spojení a který výrobek dále prodává podnikům zabývajícím se převíjením fólií, zatímco výrobní odvětví Společenství prodává své výrobky podnikům zabývajícím se převíjením fólií přímo. Uvedený výrobce proto prohlásil, že správní a režijní náklady a zisk obchodníka měly být přičteny k vývozní ceně. Šetření ukázalo, že v rozporu s tím, co brazilský vyvážející výrobce uvedl, se prodej na vývoz neuskutečnil zejména dovozci, který není ve spojení, nýbrž přes 70 % prodeje na vývoz se uskutečnilo přímo podnikům zabývajícím se převíjením fólií. Šetření stejně tak odhalilo, že výrobní odvětví Společenství dotčený výrobek prodávalo převážně podnikům zabývajícím se převíjením fólií, třebaže určité množství bylo prodáno i obchodníkům. Proto bylo rozhodnuto, rovněž aby se zajistilo, že srovnání bude i tak provedeno na stejné obchodní úrovni, nebrat v úvahu prodej obchodníkovi a při výpočtu cenového podbízení vycházet pouze z přímého prodeje podnikům zabývajícím se převíjením fólií. Jelikož tento prodej představuje více než 70 % celkového prodeje vyvážejícího výrobce do Společenství, bylo toto množství považováno za reprezentativní.
(62)
Stejný vyvážející výrobce v Brazílii předložil další argument, a sice že měla být provedena úprava, která by zohlednila rozdíly v kvalitě mezi dováženým výrobkem a výrobkem výrobního odvětví Společenství. Šetření nicméně jasně ukázalo, že otázka kvality není určujícím faktorem, jelikož volba konečného uživatele se spíše než eventuálními rozdíly v kvalitě (např. tloušťkou fólií) řídí cenou.
(63)
Na základě výše uvedených skutečností byl vážený průměr cenového podbízení, vyjádřený jako procentní hodnota prodejních cen výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům, upravený na úroveň ceny ze závodu, pro Brazílii stanoven na 9,6 %.
(64)
Jelikož nebyly ohledně podbízení vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená v 98. až 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5 Stav výrobního odvětví Společenství
(65)
Jak se uvádí ve 42. bodě odůvodnění, byly činitele újmy stanoveny na základě ověřených informací od pěti výrobců ve Společenství. Šestý výrobce ve Společenství předložil po předběžném stanovení činitelů újmy odpověď na dotazník, která však již nemohla být ověřena, a nebyla proto při konečném stanovení vzata v úvahu. Po dokončení všech inspekcí na místě musely být některé činitele újmy změněny na základě důkazů nalezených v navštívených společnostech. Proto v souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení musel být přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Společenství a posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství, odpovídajícím způsobem změněn.
5.5.1 Výroba, kapacita a využití kapacity
Tabulka 1: Výroba, kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba v tunách
50 952
48 467
40 071
32 754
Výroba (index)
100
95
79
64
Výrobní kapacita v tunách
59 400
59 400
59 400
59 400
Výrobní kapacita (index)
100
100
100
100
Využití kapacity
86 %
81 %
67 %
55 %
Využití kapacity (index)
100
94
79
64
(66)
Jak vyplývá z tabulky 1, objem výroby výrobního odvětví Společenství mezi rokem 2005 a obdobím šetření stále vykazoval jasně nepříznivý vývoj. Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu, potvrdila konečná zjištění pokles využití kapacity během posuzovaného období.
5.5.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrná jednotková cena v ES
(67)
Následující tabulka ukazuje výsledky výrobního odvětví Společenství, pokud jde o prodej nezávislým odběratelům ve Společenství.
Tabulka 2: Objem prodeje, podíl na trhu, ceny a průměrné jednotkové ceny ve Společenství
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
43 661
45 191
37 207
30 310
Objem prodeje (index)
100
104
85
70
Podíl na trhu
48 %
53 %
34 %
33 %
Jednotkové ceny v EUR/tunu
2 566
3 045
3 219
3 068
Jednotkové ceny (index)
100
119
125
120
(68)
Jak bylo předběžně stanoveno, zatímco spotřeba Společenství vzrostla během posuzovaného období o 4 %, snížil se objem prodeje výrobního odvětví Společenství o 30 %, výrobní odvětví Společenství tedy nemohlo mít ze zvýšené spotřeby prospěch. V důsledku toho se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu snížil ze 48 % v roce 2005 na 33 % během období šetření.
(69)
Pokud jde tedy o výsledky výrobního odvětví Společenství v oblasti prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství, konečná zjištění předběžně popsaný stav výrazně nezměnila.
5.5.3 Zásoby
(70)
Níže uvedená čísla představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 3: Zásoby
2005
2006
2007
Období šetření
Zásoby v tunách
1 789
1 711
2 148
2 355
Zásoby (index)
100
96
120
132
(71)
Jak uvádí 107. bod odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že zásoby nelze považovat za významný činitel újmy, neboť převážná většina výroby je založena na zakázkách. Proto je vývoj zásob uveden pouze pro informaci. Ačkoliv konečná zjištění nyní vykazují významný nárůst úrovně zásob o 32 %, ukázalo se, že tento nárůst je důsledkem úrovně zásob jedné společnosti, které jsou určeny k okamžitému dodání, a nejsou proto reprezentativním ukazatelem vývoje.
5.5.4 Investice a schopnost získávat kapitál
Tabulka 4: Investice
2005
2006
2007
Období šetření
Investice (EUR)
7 090 015
807 899
1 355 430
3 998 397
Investice (index)
100
11
19
56
(72)
Investice výrobního odvětví Společenství významně klesly; potvrzuje se tedy vývoj uvedený ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nedošlo ohledně investic výrobního odvětví Společenství mezi rokem 2005 a obdobím šetření k žádné významné změně a nebyly předloženy další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.5 Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 5: Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskovost prodeje ES
-2,8 %
-2,6 %
0,2 %
-0,1 %
Návratnost celkových investic
-43,7 %
- 439,1 %
19,3 %
-1,3 %
Peněžní tok
2 %
1 %
4 %
5 %
(73)
Z tabulky výše vyplývá, že ziskovost výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období mírně zvýšila, ačkoliv v období šetření zůstává nadále záporná, a zejména výrazně nižší, než je cílový zisk 5 %. Jak vyplývá z tabulek 1 a 2 výše, šetření odhalilo, že zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství se promítlo zejména do významného poklesu objemu výroby a prodeje výrobního odvětví Společenství. To naznačuje, že výrobní odvětví Společenství, které čelilo dumpingovému dovozu, ve snaze eliminovat ztráty zaznamenalo pokles objemu prodeje a podílu na trhu. Závěrem lze říci, že ačkoliv výrobní odvětví Společenství dosáhlo v roce 2007 mezního zisku, během období šetření opět zaznamenalo drobné ztráty, a lze proto konstatovat, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu. Revidovaná zjištění týkající se ziskovosti neměla v tomto ohledu na předběžné závěry vliv a konečná zjištění nemění závěr, že celková ziskovost zůstala velmi nízká, dokonce i záporná, navzdory skutečnosti, že spotřeba v roce 2007 a během období šetření výrazně vzrostla.
(74)
Návratnost investic byla znovu přepočítána na základě ověřených údajů poskytnutých výrobním odvětvím Společenství a za použití stejné metody, která je popsána ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Výsledkem bylo zjištění, že uvedený ukazatel byl za rok 2007 kladný, což odráží drobný zisk, kterého výrobní odvětví Společenství v tomto období dosáhlo.
(75)
Pokud jde o peněžní tok, byla konečná zjištění rovněž zrevidována na základě ověřených údajů poskytnutých výrobním odvětvím Společenství. Tento ukazatel potvrzuje, že výrobní odvětví Společenství se snažilo zareagovat na prudký nárůst dumpingového dovozu z dotčených zemí tím, že udržovalo prodejní ceny na co nejvyšší možné úrovni na úkor objemu prodeje a podílu na trhu.
5.5.6 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6: Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
Období šetření
Počet zaměstnanců
482
460
386
343
Počet zaměstnanců (index)
100
95
80
71
Mzdové náklady
13 618 746
13 031 854
10 882 109
9 642 041
Mzdové náklady (index)
100
96
80
71
Průměrné pracovní náklady
28 226
28 359
28 195
28 122
Průměrné pracovní náklady (index)
100
100
100
100
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
106
105
104
96
Produktivita (index)
100
100
98
90
(76)
Po revizi údajů lze vyvodit závěr, že pokud jde o zaměstnanost, produktivitu a mzdy ve výrobním odvětví Společenství mezi rokem 2005 a obdobím šetření, probíhal vývoj zhruba stejně, jak bylo uvedeno již v prozatímním nařízení. Jelikož nedošlo k žádné významné změně a nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.7 Výše dumpingového rozpětí
(77)
Jelikož nebyly ohledně výše uvedené záležitosti předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.8 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Jelikož nebyly ohledně výše uvedené záležitosti předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.9 Růst
(79)
Jelikož nebyly ohledně výše uvedené záležitosti předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 115. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.6 Závěr o újmě
(80)
Jelikož nebyly ohledně stavu výrobního odvětví Společenství předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se tímto závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, uvedený ve 116. až 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Účinky dumpingového dovozu
(81)
Arménský vyvážející výrobce tvrdil, že podíl na trhu arménského dovozu během posuzovaného období nebyl v průměru tak veliký, aby způsobil újmu, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. Jeden z vyvážejících výrobců v ČLR tvrdil, že dovoz z ČLR žádnou újmu nezpůsobil, jelikož ziskovost výrobního odvětví Společenství stoupala souběžně s rostoucím dovozem z ČLR.
(82)
Jak uvádí 91. až 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení a jak bylo potvrzeno ve 49. až 58. bodě odůvodnění výše, podmínky pro souhrnné posouzení dovozu ze všech zemí, které byly předmětem šetření, jehož cílem bylo posoudit dopad dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Společenství v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení, byly splněny. V důsledku toho byla analýza posuzující dovoz z jednotlivých dotčených zemí považována za nepřiměřenou, a výše uvedená tvrzení bylo nutno zamítnout.
(83)
Pokud jde o vývoj ziskovosti výrobního odvětví Společenství, zrevidovaná čísla celkový obraz o újmě výrazně nezměnila. Ztráty výrobního odvětví Společenství během roku 2005 a 2006 klesaly a v roce 2007 dosáhlo výrobní odvětví mezního zisku (0,2 %). Tato úroveň zisku během období šetření klesala a proměnila se v menší ztrátu - 0,1 %.
(84)
Je rovněž třeba připomenout, že jak uvádí 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení a 73. bod odůvodnění výše, zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství se promítlo zejména do významného poklesu objemu výroby a prodeje výrobního odvětví Společenství. To naznačuje, že výrobní odvětví Společenství, které čelilo dumpingovému dovozu, ve snaze eliminovat ztráty zaznamenalo pokles objemu prodeje a podílu na trhu. Závěrem lze říci, že ačkoliv výrobní odvětví Společenství dosáhlo v roce 2007 drobného zisku, potvrdilo se, že utrpělo podstatnou újmu, protože revidovaná zjištění ohledně ziskovosti vykazovala během období šetření ztráty. Jelikož se zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství časově shodovalo s nárůstem dovozu z dotčených zemí, závěry uvedené ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
(85)
Proto byl učiněn závěr, že tlak dotčeného dumpingového dovozu, jehož objem a podíl na trhu se od roku 2006 významně zvýšil, hrál, pokud jde o způsobení újmy výrobnímu odvětví Společenství, rozhodující roli. Výše uvedená tvrzení se proto zamítají.
6.2 Účinky jiných činitelů
6.2.1 Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR, Arménie a Brazílie
(86)
Jelikož nebyly ohledně dovozu ze třetích zemí s výjimkou dotčených zemí předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 124. až 126. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.2 Vývoz výrobního odvětví Společenství
(87)
Jelikož nebyly ohledně výsledků vývozu výrobního odvětví Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 127. a 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3 Dovoz výrobního odvětví Společenství
(88)
Jeden vyvážející výrobce s odkazem na určité informace o trhu tvrdil, že objem dovezený jedním z výrobců Společenství od čínské společnosti, která je s ním ve spojení, je významný.
(89)
Uvedené tvrzení však nebylo možno potvrdit, jelikož ověřené údaje poskytnuté příslušným čínským vyvážejícím výrobcem a dovozcem Společenství, který s ním je ve spojení, potvrdily předběžné závěry, které jsou uvedeny ve 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.4 Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo
(90)
Některé zúčastněné strany znovu zopakovaly, že výrobci ve Společenství se spíše zajímali o lukrativnější trh s konvertovanými hliníkovými fóliemi. Bylo předloženo tvrzení, že konvertované hliníkové fólie (rovněž známé jako hliníkové fólie pro domácnost) se vyrábějí na stejných výrobních linkách a že přechod mezi výrobky je tudíž relativně snadný. Pokles objemu výroby dotčeného výrobku ve výrobním odvětví Společenství proto spíše souvisí s nárůstem výroby konvertované hliníkové fólie na straně výrobního odvětví Společenství než s nárůstem dovozu z dotčených zemí. Zúčastněné strany tvrdily, že nárůst dovozu z dotčených zemí byl naopak způsoben nedostatečnými dodávkami výrobního odvětví Společenství na trh Společenství, což bylo důsledkem zvýšené výroby konvertované hliníkové fólie. Zjištění uvedená ve 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byla kritizována, protože se zakládají na údajích týkajících se pouze jednoho výrobce konvertované hliníkové fólie ve Společenství.
(91)
Šetření potvrdilo, že objem výroby konvertované hliníkové fólie ve výrobním odvětví Společenství se výrazně nezvýšil. Další šetření ve skutečnosti prokázalo, že žádný ze žadatelů a výrobců Společenství, kteří podnět podporují, nepřevedl významnou část svého celkového objemu výroby na konvertované hliníkové fólie, a proto bylo nutné tvrzení předložená v této souvislosti odmítnout. Na tomto základě nelze učinit závěr, že významná část výrobní kapacity byla skutečně převedena z dotčeného výrobku na konvertované hliníkové fólie. Skutečně je možné na stejných válcovacích strojích vyrábět různé typy fólií, a proto lze rovněž dojít k závěru, že pokud by byla ziskovost dotčeného výrobku za podmínek spravedlivého obchodu obnovena, mohlo by výrobní odvětví Společenství na výrobu dotčeného výrobku uvolnit větší kapacitu. Tímto se tedy potvrzují předběžné závěry uvedené ve 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.5 Vývoj spotřeby na trhu Společenství
(92)
Jelikož nebyly ohledně vývoje spotřeby na trhu Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 133. a 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.6 Vývoj nákladů výrobního odvětví Společenství
(93)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Společenství dokázalo zvýšit své ziskové rozpětí, navzdory vyšším nákladům na suroviny, což je v rozporu s předběžným závěrem uvedeným ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Společenství nemohlo zvyšovat prodejní ceny stejným tempem, jakým rostly náklady na suroviny. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. Zaprvé, ačkoliv šetření nakonec ukázalo mírné zlepšení ziskovosti v roce 2007, neprošel růst zisku stejným vývojem jako rostoucí spotřeba Společenství. Zadruhé, když byl růst nákladů přenesen na odběratele, došlo k významným ztrátám objemu prodeje a podílu na trhu, vzhledem k dumpingovému dovozu na trhu, který se podbízel cenám výrobního odvětví Společenství. Z šetření rovněž vyplynulo, že pokles objemu výroby souvisel s prudkým nárůstem dumpingového dovozu, zatímco výrobní kapacita zůstala stabilní. V důsledku toho byly výrobní náklady přiřazeny k nižšímu objemu výroby, což zvýšilo jednotkovou cenu.
6.3 Závěr o příčinné souvislosti
(94)
Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 137. a 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
7.1 Zájem výrobního odvětví Společenství
(95)
Jelikož nebyly ohledně zájmu výrobního odvětví Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 142. až 145. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Zájem dovozců
(96)
Jelikož nebyly ohledně zájmu dovozců předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 146. až 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3 Zájem uživatelů
(97)
Podniky zabývající se převíjením fólií, které jsou hlavními uživateli dotčeného výrobku v Evropském společenství a které zastupuje Sdružení pro hliníkové fólie (Aluminium Foil Association), prohlásily, že:
-
v rozporu s předběžnými zjištěními uvedenými ve 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by náklady na dopravu spotřebitelských rolí z ČLR představovaly pouze malé procento hodnoty zboží (přibližně 1 % prodejní ceny) a téměř by neexistoval rozdíl v nákladech na dopravu dotčeného výrobku (přibližně 0,2 % prodejní ceny),
-
rozsáhlý sortiment, který podniky zabývající se převíjením fólií ve Společenství nabízejí, by nepředstavoval výhodu, protože maloobchodníci by rovněž byli schopni dotčený výrobek získávat ve velkém množství prostřednictvím samostatných smluv s dovozci/obchodníky se spotřebními rolemi,
-
v rozporu s předběžnými zjištěními uvedenými ve 154. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by výroba konvertovaných hliníkových fólií zůstala prioritou pro výrobce Společenství, kteří nemají o výrobu dotčeného výrobku zájem. V případě, že budou uložena konečná opatření, by dodávka dotčeného výrobku do Společenství nepokryla potřeby podniků zabývajících se převíjením fólií,
-
v rozporu s předběžnými zjištěními uvedenými ve 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by se konečná opatření, pokud budou uložena, měla rovněž vztahovat na výrobky o hmotnosti pod 10 kg. V opačném případě by uvedená opatření vedla k prudkému nárůstu dumpingového dovozu spotřebních rolí, zvláště z ČLR, což by mělo závažné negativní důsledky pro podniky zabývající se převíjením fólií ve Společenství a vedlo by ke ztrátě 4 000 pracovních míst ve Společenství. Tento názor rovněž podpořili vyvážející výrobci ze dvou dotčených zemí.
(98)
Důkazy předložené v souvislosti s náklady na dopravu jsou považovány za spolehlivé, a byly tudíž přijaty. Nicméně riziko, že dovoz dotčeného výrobku může být nahrazen dovozem navazujícího výrobku, není samo o sobě považováno za důvod pro neuplatnění antidumpingových opatření. Ve skutečnosti nebyly předloženy ani získány důkazy, které by ukazovaly, že uvedený dovoz by se významně zvýšil a při cenách, které se podbízejí vůči cenám podniků zabývajících se převíjením fólií ve Společenství. Nekalé obchodní praktiky vyvážejících výrobců navazujícího výrobku by musely být přezkoumány zvlášť na základě dostatečných přímých důkazů. Dále se předpokládá, že přechod na výrobu navazujícího výrobku ve větším množství v ČLR by velmi pravděpodobně nějakou dobu trval, jelikož by bylo zapotřebí nových investic do strojů a zavedení nových prodejních cest. Jakékoliv účinky budou proto pociťovány pouze ve střednědobém výhledu. Tvrzení týkající se počtu pracovních míst ve výrobním odvětví navazujícího výrobku ve Společenství nebylo podloženo. Uvedená čísla nejsou proto považována za spolehlivá. Na tomto základě se předběžné závěry uvedené ve 153. až 162. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly ohledně zájmu Společenství předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 150. až 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(100)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že výpočet úrovně pro odstranění újmy by se spíše než na prodejní ceně dotčeného výrobku měl zakládat na výrobních nákladech. Stejný vývozce tvrdil, že cílový zisk, který byl použit pro výpočet úrovně pro odstranění újmy, byl příliš vysoký a měl dosahovat 1 %, což by více odpovídalo současné situaci na trhu, zvláště zhoršení hospodářské situace. Stejný vyvážející výrobce navíc znovu zopakoval, že měly být provedeny úpravy, které by zohledňovaly rozdíly v kvalitě mezi vyváženým výrobkem a výrobkem vyráběným a prodávaným výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství.
(101)
Pokud jde o první tvrzení, tj. že úroveň pro odstranění újmy by měla být stanovena na základě výrobních nákladů, poznamenává se, že použití takové metody nemá na výsledky žádný dopad, a je tudíž považováno na irelevantní. Pokud jde o výši cílového zisku, jak se uvádí ve 165. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo použito velmi konzervativní rozpětí zisku před zdaněním pro výrobce ve výši 5 %. Stejné rozpětí bylo rovněž navrženo v podnětu a bylo použito v předchozím šetření. Navrhovaný cílový zisk však nebyl na úrovni, která by umožňovala výrobnímu odvětví Společenství udržet výrobní kapacitu a nové investice, a bylo proto nutno jej zamítnout. Co se týče tvrzení o kvalitě výrobku, a jak již bylo nastíněno v 52. bodě odůvodnění výše, bylo zjištěno, že všechny typy výrobků mají podobné základní fyzické a technické vlastnosti a základní využití bez ohledu na jejich specifickou kvalitu. Jelikož na podporu uvedených tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy, potvrzují se tímto předběžné závěry uvedené ve 164. až 166. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(102)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že cílem úrovně pro odstranění újmy by mělo být stanovení prodejních cen, které kompenzují samotnou ztrátu. To bylo nutno odmítnout, jelikož úroveň pro odstranění újmy je úroveň cen, které by Společenství mohlo v rozumné míře dosáhnout, pokud by dumpingový dovoz neexistoval.
(103)
Stejný vyvážející výrobce dále tvrdil, že cílový zisk by měl být stanoven na úrovni zisku dosaženého na začátku posuzovaného období, v tomto případě tedy ztráty. V takovém případě by rozpětí podbízení bylo de minimis.
(104)
Tento argument bylo nutné zamítnout vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství bylo ještě ovlivňováno předchozím dumpingem z Ruska a ČLR a rovněž dumpingovým dovozem pocházejícím z Brazílie. Byl proto učiněn závěr, že výrobní odvětví tohoto druhu by v tomto odvětví za normálních podmínek hospodářské soutěže mohlo přiměřeně dosáhnout ziskového rozpětí ve výši 5 %.
(105)
Jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění výše, aby bylo zajištěno srovnání na stejné obchodní úrovni, nebyl při výpočtu cenového podbízení brán v úvahu prodej vyvážejícího výrobce v Brazílii obchodníkovi, který s ním není ve spojení, a v důsledku toho nebyl tento prodej brán v úvahu ani při výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(106)
Jelikož nebyly ohledně úrovně pro odstranění újmy předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 164. až 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(107)
Konečné celostátní rozpětí újmy pro ČLR bylo vypočítáno na základě váženého průměru i) rozpětí újmy společnosti v ČLR, jíž nebylo přiznáno tržní ani individuální zacházení, a ii) nejvyššího rozpětí újmy stejné společnosti použitého na vývozní ceny a vycházejícího z údajů Eurostatu (které byly reprezentativní pro nespolupracující čínské vývozce). Na tomto základě bylo celostátní rozpětí újmy stanoveno na 30,0 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
8.2 Konečná opatření
(108)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo na úrovni dostatečné k odstranění újmy způsobené tímto dumpingovým dovozem a nesmí být vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí.
(109)
Pro konečná antidumpingová cla se navrhují tyto sazby:
Země
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Konečné rozpětí újmy
Konečné antidumpingové clo
Brazílie
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Všechny ostatní společnosti
27,6 %
17,6 %
17,6 %
ČLR
Alcoa Bohai a Alcoa Shanghai
25,6 %
6,4 %
6,4 %
Shandong Loften
33,7 %
20,3 %
20,3 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
24,2 %
24,2 %
Všechny ostatní společnosti
47,0 %
30,0 %
30,0 %
Arménie
RUSAL Armenal
33,4 %
13,4 %
13,4 %
Všechny ostatní společnosti
33,4 %
13,4 %
13,4 %
(110)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(111)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobců či prodejců) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobců či prodejců. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
8.3 Konečný výběr prozatímních cel
(112)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
8.4 Podoba opatření
(113)
V průběhu šetření nabídl jediný spolupracující vyvážející výrobce v Arménii a jediný spolupracující vyvážející výrobce v Brazílii cenové závazky v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(114)
Obě nabídky byly přezkoumány. Nabídka brazilského vývozce odstraňuje poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezuje riziko obcházení. Pokud jde o nabídku arménského vývozce, vzhledem ke složité struktuře této skupiny společností a jejím složitým prodejním cestám existuje při prodeji stejného výrobku, avšak různého původu, stejným odběratelům a rovněž při prodeji různých výrobků stejným odběratelům různými prodejními společnostmi téže skupiny vysoké riziko křížové kompenzace. Arménský vývozce předložil po uplynutí lhůty stanovené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení výrazně pozměněnou nabídku závazků. Je nutno podotknout, že kromě skutečnosti, že tato pozměněná nabídka byla předložena až po uplynutí lhůty, nemůže být přijata z následujícího důvodu: přestože společnost nabídla, že bude zboží prodávat pouze přímo prvnímu nezávislému odběrateli v EU, tj. do prodejní cesty nebudou zahrnuty dvě společnosti, které s ní jsou ve spojení, z šetření vyplynulo, že společnost prodává stejným odběratelům v EU i jiné výrobky. Společnost navíc prohlásila, že hodlá vyrábět a do EU prodávat nový typ výrobku, konkrétně konvertované hliníkové fólie. Jelikož je možné, že tento nový typ výrobku by mohl být prodáván stejným odběratelům v EU, nemůže ani pozměněná nabídka riziko křížové kompenzace v přijatelné míře omezit.
(115)
Rozhodnutím 2009/736/ES (4) přijala Komise nabídku závazků od společnosti Companha Brasileira de Aluminio (CBA). Rada uznává, že uvedená nabídka závazků odstraňuje poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezuje riziko obcházení. Nabídka společnosti Rusal Armenal se zamítá z důvodů uvedených ve 114. bodě odůvodnění a rovněž kvůli problémům s účetnictvím této společnosti, jak je objasněno ve 21. a 22. bodě odůvodnění výše.
(116)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, zda společnost CBA závazek splňuje, je osvobození od antidumpingového cla při podání žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze II, ii) skutečností, že dovážené zboží je vyrobeno, dodáno a fakturováno přímo společností CBA prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství, a iii) skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. V případě, že výše uvedené podmínky nejsou splněny, vzniká přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu povinnost zaplatit příslušné antidumpingové clo.
(117)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(118)
Dovozci by si měli být vědomi, že celní dluh může vzniknout jako běžné obchodní riziko při přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu, jak uvádí 116. a 117. bod odůvodnění, i když závazek nabízený výrobcem, od kterého zboží přímo či nepřímo nakupovali, byl Komisí přijat.
(119)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by měly celní orgány, jakmile objeví náznak porušení závazku, okamžitě uvědomit Komisi.
(120)
Z důvodů uvedených výše považovala Komise závazek nabídnutý společností CBA za přijatelný a závazek předložený společností Armenal za nepřijatelný a dotčené společnosti byly informovány o základních skutečnostech, úvahách a povinnostech, na nichž bylo přijetí a zamítnutí založeno.
(121)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4.
9. MONITOROVÁNÍ
(122)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato opatření jsou:
(123)
Předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž takováto faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(124)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzených, válcovaných, ale dále již neupravených, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm a o hmotnosti nad 10 kg, kódu KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910), pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Arménie
Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal
13,4 %
A943
Všechny ostatní společnosti
13,4 %
A999
ČLR
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. a Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.
6,4 %
A944
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.
20,3 %
A945
Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.
24,2 %
A946
Všechny ostatní společnosti
30,0 %
A999
Brazílie
Companhia Brasileira de Aluminio
17,6 %
A947
Všechny ostatní společnosti
17,6 %
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
5. Uplatnění jednotlivých celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která splňuje požadavky stanovené v příloze I. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
Článek 2
1. Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2009/736/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
-
je vyráběn, dodáván a fakturován přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze II tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh,
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Částky zajištěné formou prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (ES) č. 287/2009 na dovoz hliníkových fólií o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzených, válcovaných, ale dále již neupravených, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm a o hmotnosti nad 10 kg, kódu KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910), pocházejících z Arménie, Brazílie a ČLR se s konečnou platností vybírají, a to v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. září 2009.