RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1292/2007
af 30. oktober 2007
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 og om afslutning af en delvis interimsundersøgelse af sådan import i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 384/96
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2 og 3,
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (2), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1424/2006 (3), en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien. De foranstaltninger, der nu gøres til genstand for de aktuelle undersøgelser, blev indført i form af en værditold på mellem 0 % og 18 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 17,3 % på importen af varer fra alle andre selskaber. Den undersøgelse, som førte til forordning (EF) nr. 1676/2001 som ændret, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
De foranstaltninger, der blev indført på importen fra Indien i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev ved forordning (EF) nr. 1975/2004 (4) udvidet til importen af PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen var angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej.
(3)
Kommissionen godtog ved afgørelse 2001/645/EF (5) tilsagn fra fem indiske producenter i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. Disse tilsagn blev ophævet ved afgørelse 2006/173/EF (6).
(4)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 367/2006, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1124/2007 (7), en endelig udligningstold på importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Foranstaltningerne havde form af værditold på mellem 7 % og 19,1 % på importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % på importen fra alle andre selskaber. Den undersøgelse, som førte til forordning (EF) nr. 367/2006 som ændret, vil i det følgende blive benævnt »den tidligere antisubsidieundersøgelse«.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(5)
En anmodning om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, som var begrænset til den dumping, der blev foretaget af Jindal Poly Films Limited (i det følgende benævnt »Jindal«), blev henholdsvis den 23. maj 2006 og den 3. juli 2006 indgivet af følgende EF-producenter: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH og Nuroll SpA (i det følgende benævnt »klagerne«). Klagerne tegner sig for en væsentlig del af produktionen af PET-folie i Fællesskabet.
(6)
Klagerne hævdede og fremlagde tilstrækkeligt umiddelbart bevis for: a) at der er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og skade for EF-erhvervsgrenen, og b) at de omstændigheder i forbindelse med dumpingen, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne over for Jindal, har ændret sig, og at disse ændringer er af varig art.
3. Undersøgelse
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og indledte disse to undersøgelser gennem offentliggørelse af indledningsmeddelelser i Den Europæiske Unions Tidende henholdsvis den 22. august 2006 (8) og den 25. august 2006 (9).
(8)
Den delvise interimsundersøgelse var begrænset til undersøgelse af Jindals dumping. Den fornyede undersøgelsesperiode omfattede for begge undersøgelser perioden fra den 1. juli 2005 til den 30. juni 2006. Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 2003 til udløbet af den fornyede undersøgelsesperiode (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).
4. De berørte parter
(9)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, repræsentanterne for eksportlandet, EF-producenterne, importørerne og brugerne, som den vidste var berørt af sagen, om indledningen af udløbsundersøgelsen. I forbindelse med begge undersøgelser fik de interesserede parter lejlighed til at fremsætte bemærkninger skriftligt og anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledningen af proceduren.
(10)
Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(11)
Hvad angår udløbsundersøgelsen, blev det i betragtning af det åbenbart store antal eksporterende producenter af PET-folie i Indien, som var nævnt i klagen, i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende og afgive grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med PET-folie i den fornyede undersøgelsesperiode som nærmere specificeret i indledningsmeddelelsen. Seks eksporterende producenter i Indien gav udtryk for vilje til at samarbejde. Blandt disse seks eksporterende producenter blev der udvalgt tre selskaber (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited og Jindal) til at indgå i stikprøven, og disse modtog et spørgeskema. Disse selskaber fandtes at tegne sig for den største repræsentative mængde af eksport til Fællesskabet af PET-folie, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1.
(12)
Derudover sendte Kommissionen spørgeskemaer til alle andre parter, som den vidste var berørt af sagen, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget fuldt besvarede spørgeskemaer fra fire EF-producenter, de tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, en importør/bruger og fire brugere.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om dumping og skade samt for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og skade, og om det ville være i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EF-producenter
-
Dupont Teijin Films (Luxembourg)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Tyskland)
-
Nuroll SpA (Italien)
-
Toray Plastics Europe (Frankrig)
b)
Eksporterende producenter i Indien
-
Ester Industries Limited, New Delhi
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi
c)
Forretningsmæssigt forbundet importør/bruger i Fællesskabet
-
Rexor SAS (Frankrig)
d)
Importør/bruger
-
Coverne SpA (Italien)
e)
Brugere
-
Safta SpA (Italien).
-
Metalvuoto SpA (Italien).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien, der normalt tariferes under KN-kode ex39206219 og ex39206290.
2. Samme vare
(15)
Som i den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at PET-folie, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien, og PET-folie, der eksporteres til Fællesskabet fra Indien, samt PET-folie, der fremstilles og sælges af EF-producenterne, har de samme fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De er derfor samme varer, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DELVIS INTERIMSUNDERSØGELSE: DUMPING
1. Normal værdi
(16)
For at fastsætte den normale værdi blev det først undersøgt, om Jindals samlede salg på hjemmemarkedet var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Fællesskabet.
(17)
Det blev derefter undersøgt, om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver varetype udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af samme type til Fællesskabet.
(18)
For de varetyper, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde mindst 5 % af eksportsalget af samme type til Fællesskabet, blev det undersøgt, om de var blevet solgt i tilstrækkelige mængder i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. For hver varetype, hvor mere end 80 % af hjemmemarkedssalget fandt sted til priser, der var højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for det samlede hjemmemarkedssalg. For de varetyper, hvor de fortjenstgivende transaktioner udgjorde 80 % eller derunder, men ikke under 10 %, af salget, fastsattes den normale værdi på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for det hjemmemarkedssalg, der var fortjenstgivende. For de varetyper, hvor mindre end 10 % (udtrykt i mængde) blev solgt på hjemmemarkedet til priser ikke under enhedsproduktionsomkostningerne, blev det konkluderet, at den pågældende varetype ikke blev solgt i normal handel, og at den normale værdi derfor skulle fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(19)
For de varetyper, hvor den eksporterende producents hjemmemarkedspriser ikke kunne anvendes til fastsættelse af den normale værdi, fordi salget ikke var tilstrækkeligt repræsentativt, eller andelen af salget, der fandt sted i normal handel, ikke var tilstrækkeligt stor, blev den normale værdi beregnet på grundlag af den pågældende eksporterende producents fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G-omkostninger«) samt fortjeneste, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
(20)
SA&G-omkostningerne blev baseret på den eksporterende producents omkostninger i forbindelse med det hjemmemarkedssalg af den pågældende vare, der blev konstateret at være repræsentativt. Fortjenstmargenen blev beregnet på grundlag af selskabets vejede gennemsnitlige fortjenstmargen for de varetyper, der blev solgt på hjemmemarkedet i tilstrækkelige mængder i normal handel.
2. Eksportpris
(21)
Langt størstedelen af eksportsalget af den pågældende vare til Fællesskabet i den fornyede undersøgelsesperiode havde fundet sted til uafhængige kunder. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(22)
En del af eksportsalget er blevet foretaget til et forretningsmæssigt forbundet selskab i Fællesskabet. Det forretningsmæssigt forbundne selskab videresolgte ikke varerne direkte, men foretog en omfattende forarbejdning af dem, og det blev således fundet, at beregning af den eksporterede vares eksportpris på grundlag af videresalgsprisen for den forarbejdede vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, var for besværligt. De priser, som Jindal krævede af dette forretningsmæssigt forbundne selskab, blev sammenlignet med de priser, som Jindal krævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet for samme varetyper i den fornyede undersøgelsesperiode. Da det blev konstateret, at der for hver enkelt varetype var overensstemmelse mellem disse priser, blev det konkluderet, at de priser, som Jindal krævede af det forretningsmæssigt forbundne selskab i Fællesskabet, var pålidelige og kunne anvendes til beregning af eksportprisen.
3. Sammenligning
(23)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev således justeret for forskelle i rabatter, afslag, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og provision, hvor dette var påkrævet og kunne dokumenteres.
(24)
Jindal anmodede om en justering af den normale værdi for importtold, der ikke var opkrævet under forhåndslicensordningen på importen af råmaterialer til fremstilling af eksportvarer. Forhåndslicensordningen giver mulighed for at indføre råmaterialer toldfrit, forudsat at selskabet udfører færdigvarer i en tilsvarende mængde og til en tilsvarende værdi, der fastsættes i henhold til officielle standard input/output-normer. De indførte varer under forhåndslicensordningen kan enten anvendes til fremstilling af eksportvarer eller til genopfyldning af de indenlandske lagre af råmaterialer, der anvendes til fremstilling af disse varer. Selskabet hævdede, at eksporten af den pågældende vare til Fællesskabet fandt sted for at opfylde de krav, der under forhåndslicensordningen var knyttet til de indførte råmaterialer. Det blev ikke konkluderet om en justering var berettiget, da det blev fundet, at selskabet under alle omstændigheder ikke dumpede i den fornyede undersøgelsesperiode, og en sådan justering ville således ikke påvirke det endelige resultat af den fornyede undersøgelse.
4. Dumpingmargen
(25)
Dumpingmargenen blev fastlagt på grundlag af en sammenligning af den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(26)
Det fremgik af denne sammenligning, at dumpingmargenen var negativ.
5. De ændrede omstændigheders vedvarende karakter
(27)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om resultaterne af denne undersøgelse med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(28)
I den sammenhæng mindes der om, at det i forbindelse med to på hinanden følgende undersøgelser, som blev afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 1676/2001 og Rådets forordning (EF) nr. 390/2005 (10), blev konstateret, at Jindal ikke foretog dumping. Konklusionen om, at selskabet ikke dumpede, er blevet bekræftet af nærværende undersøgelse, og der er ingen tegn på, at denne situation ikke vil være af varig karakter.
(29)
Det fastslås derfor, at de gældende foranstaltninger over for Jindal giver de ønskede resultater og bør forblive uændrede.
D. UDLØBSUNDERSØGELSE
D.1. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(30)
Ifølge Eurostat blev der importeret 23 472 tons af den pågældende vare fra Indien til Fællesskabet i den fornyede undersøgelsesperiode. De tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, stod for ca. 97 % heraf i den fornyede undersøgelsesperiode, og Jindal alene stod for ca. 90 % af den samlede mængde, der blev eksporteret fra Indien til Fællesskabet i den fornyede undersøgelsesperiode.
(31)
I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (1. april 1999 til 31. marts 2000) var importmængden fra Indien på 50 590 tons. I undersøgelsesperioden for den tidligere antisubsidieundersøgelse (1. oktober 2003 til 30. september 2004) var importmængden fra Indien på 12 679 tons.
2. Dumping af import i den fornyede undersøgelsesperiode
2.1. Indledende bemærkning
(32)
Som nævnt i betragtning 11 indgik tre eksporterende producenter i stikprøven. Resultaterne i betragtning 16 til 26 gælder for Jindal.
2.2. Normal værdi
(33)
For at fastsætte den normale værdi for Garware og Ester blev det først undersøgt, om det indberettede samlede salg på hjemmemarkedet for hver enkelt eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det udgjorde mindst 5 % af det indberettede samlede eksportsalg af den pågældende vare til Fællesskabet.
(34)
Det blev derefter undersøgt, om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver varetype udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af samme type til Fællesskabet.
(35)
For de varetyper, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde mindst 5 % af eksportsalget af samme type ved eksport til Fællesskabet, blev det undersøgt, om de var blevet solgt i tilstrækkelige mængder i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. For hver varetype, hvor mere end 80 % af hjemmemarkedssalget fandt sted til priser, der var højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for det samlede hjemmemarkedssalg. For de varetyper, hvor de fortjenstgivende transaktioner udgjorde 80 % eller derunder, men ikke under 10 %, af salget, fastsattes den normale værdi på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for det hjemmemarkedssalg, der var fortjenstgivende. For de varetyper, hvor mindre end 10 % (udtrykt i mængde) blev solgt på hjemmemarkedet til priser ikke under enhedsproduktionsomkostningerne, blev det konkluderet, at den pågældende varetype ikke blev solgt i normal handel, og at den normale pris derfor måtte fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(36)
For de varetyper, hvor den eksporterende producents hjemmemarkedspriser ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi, fordi salget ikke var tilstrækkelig repræsentativt, eller andelen af salget, der fandt sted i normal handel, ikke var tilstrækkelig stor, blev den normale værdi beregnet på grundlag af den pågældende eksporterende producents fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G-omkostninger«) samt fortjeneste, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
(37)
SA&G-omkostningerne blev baseret på den eksporterende producents omkostninger i forbindelse med det hjemmemarkedssalg af den pågældende vare, der blev konstateret at være repræsentativt. Fortjenstmargenen blev beregnet på grundlag af selskabets vejede gennemsnitlige fortjenstmargen for de varetyper, der blev solgt på hjemmemarkedet i tilstrækkelige mængder i normal handel.
2.3. Eksportpris
(38)
Hvad angår fastsættelsen af eksportpriser, bør der mindes om, at nærværende undersøgelse skal fastslå, om der vil finde fortsat eller fornyet dumping sted, hvis beskyttelsesforanstaltningerne ophæves. I den forbindelse er det ikke muligt at begrænse fastsættelsen af de eksportpriser, der anvendes ved dumpingberegningen, til en undersøgelse af eksportørernes tidligere adfærd, men det er derimod også nødvendigt at undersøge den sandsynlige udvikling i eksportpriserne i fremtiden. Med andre ord er det nødvendigt at få fastslået, om tidligere eksportpriser er pålidelige som en angivelse af, hvordan eksportpriserne sandsynligvis vil blive i fremtiden.
(39)
Da der forelå pristilsagn i en del af den fornyede undersøgelsesperiode, blev det i denne sag navnlig undersøgt, om disse tilsagn havde påvirket de tidligere eksportpriser i en sådan grad, at det gjorde dem upålidelige ved en beregning af fremtidig eksportadfærd. Ydermere skal det bemærkes, at Garwares og Esters pristilsagn blev trukket tilbage den 9. marts 2006, mens den fornyede undersøgelsesperiode dækker perioden fra 1. juli 2005 til 30. juni 2006. For både Garwares og Esters vedkommende blev det konstateret, at de eksporttransaktioner, som blev foretaget i den del af den fornyede undersøgelsesperiode, hvor pristilsagnet var gældende, blev foretaget til priser, som lå tilstrækkeligt tæt på mindsteprisen til at udløse tvivl om, hvorvidt disse priser kunne betragtes som varige og fastsat uafhængigt af mindsteprisen. Der er allerede redegjort for en lignende begrundelse i betragtning 28 i Rådets forordning (EF) nr. 366/2006 (11).
(40)
For Garwares vedkommende dækker de transaktioner, der blev foretaget i den fornyede undersøgelsesperiode efter tilbagetrækning af tilsagnene, ca. 20 % af den samlede eksportmængde, og der er blevet foretaget tilsvarende transaktioner efter tilbagetrækning af tilsagnet. Set i lyset af de mængder, der er blevet eksporteret efter udløb af tilsagnet den 8. marts 2006, betragtes priserne ved disse transaktioner som et relevant udtryk for den prispolitik, som Garware ville have haft, hvis ikke der var blevet afgivet tilsagn. Følgelig blev priserne ved disse transaktioner anvendt ved beregningen af eksportprisen for al Garwares eksport i hele den fornyede undersøgelsesperiode.
(41)
For Esters vedkommende dækker de transaktioner, der blev foretaget i perioden efter tilbagetrækning af tilsagnene, kun 5 % af den samlede mængde, og de var begrænset til en meget kort periode umiddelbart efter tilbagetrækning af tilsagnet. Priserne ved disse transaktioner kan derfor ikke betragtes som repræsentative for de eksportpriser, som selskabet ville have opkrævet uden tilsagnet. Som allerede anført i betragtning 39 lå Esters priser ved eksport til Fællesskabet før tilbagetrækning af tilsagnet meget tæt på mindstepriserne. Esters priser ved eksport til andre tredjelande lå også betydeligt under priserne til Fællesskabet, både hvis de blev betragtet på grundlag af et vejet gennemsnit og for hver enkelt type, hvilket gjorde det sandsynligt, at disse salgspriser til Fællesskabet i en situation uden tilsagn ville blive fastsat på linje med priserne for samme type ved salg til andre tredjelande. Konklusionen var derfor, at Esters priser ved eksport til Fællesskabet, mens tilsagnet var gældende, ikke kunne anvendes til fastsættelse af pålidelige eksportpriser i forbindelse med nærværende udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. Da Ester i den fornyede undersøgelsesperiode solgte den pågældende vare i betydelige mængder på verdensmarkedet, blev det besluttet at fastsætte eksportprisen på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales ved salg til alle tredjelande, for de modeller, som blev solgt til Fællesskabet i den del af den fornyede undersøgelsesperiode, hvor tilsagnet var gældende. For den del af undersøgelsesperioden, der ligger efter tilbagetrækningen af tilsagnet, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales ved salg til Fællesskabet.
2.4. Sammenligning
(42)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev således justeret for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings- og lastomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, provisioner samt emballerings- og kreditomkostninger, hvor dette var påkrævet og kunne dokumenteres.
(43)
De eksporterende producenter anmodede om en justering af eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k), for en begrænset eksportmængde på grundlag af de fordele, der blev opnået i henhold til Duty Entitlement Passbook Scheme (toldgodtgørelsesordningen) (»DEPB«) på efter-eksportbasis. I henhold til denne ordning kan de kreditter, der modtages ved udførslen af den pågældende vare, benyttes til at udligne told, der normalt skal betales på indførsel af enhver vare, eller sælges frit til andre selskaber. De importerede varer skal desuden ikke udelukkende benyttes i produktionen af den eksporterede vare. Producenterne påviste ikke, at fordelen i henhold til DEPB-ordningen på efter-eksportbasis berørte prissammenligneligheden, og navnlig at kunderne konsekvent betalte forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af DEPB-fordelene. Påstanden blev derfor afvist.
2.5. Dumpingmargen
(44)
Dumpingmargenen blev fastlagt på grundlag af en sammenligning af den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11. I tilfælde, hvor eksportpriserne var baseret på priserne til tredjelande, blev passende cif-værdier beregnet ved at forhøje priserne ab fabrik til tredjelande med den vejede gennemsnitlige forskel for hver enkelt varetype mellem priserne ab fabrik og cif-priserne til Fællesskabet.
(45)
Denne sammenligning viste en dumpingmargen på 15-25 %. Der mindes om, at der var blevet konstateret en negativ dumpingmargen for Jindal (jf. betragtning 26 ovenfor).
3. Udviklingen i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Uudnyttet kapacitet
(46)
Alle kendte indiske eksportørers uudnyttede kapacitet i den fornyede undersøgelsesperiode blev anslået til 32 000 tons. Det bør dog bemærkes, at 25 000 tons heraf tilskrives indiske eksportører, der er pålagt en antidumpingtold på 0 %. En eventuel ophævelse af antidumpingforanstaltningerne vil sandsynlig få ringe betydning for disse selskabers eksportpolitik. Derfor tilskrives kun ca. 7 000 tons indiske eksportører, der er pålagt en antidumpingtold, der ikke er på 0 %. Sidstnævnte uudnyttede kapacitet, som i den fornyede undersøgelsesperiode udgjorde ca. 30 % af den samlede importmængde af den pågældende vare fra Indien til Fællesskabet og 3 % af forbruget i Fællesskabet, kunne blive dirigeret til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.2. Incitamenter til at omdirigere salgsmængder til Fællesskabet
(47)
På grundlag af en sammenligning model for model fremgik det, at eksportpriserne ved salg til tredjelande for de indiske eksportører, der indgik i stikprøven og havde en dumpingmargen, der ikke var på 0 %, i den fornyede undersøgelsesperiode var 20-30 % lavere end de samme eksporterende producenters eksportpriser ved salg til Fællesskabet. Disse to eksportører havde et betydeligt salg til tredjelande, nemlig 80-90 % af det samlede eksportsalg. Prisniveauet ved eksport til andre tredjelande blev derfor anset som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksport til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfaldt.
(48)
Nogle af verdens største eksportmarkeder for PET-folie er beskyttet af en høj told. Navnlig er importen af PET-folie fra Indien til USA pålagt antidumpingtold på mellem 2,32 % og 24,11 % samt udligningstold på mellem 9 % og 25,27 % alt afhængigt af, hvilken indisk eksportør der er tale om.
3.3. Konklusion
(49)
På baggrund af de forskellige prisniveauer, den uudnyttede kapacitet og de incitamenter, der er beskrevet ovenfor, konkluderes det således, at der er sandsynlighed for: i) fortsat dumping og ii) en stigning i de mængder, der eksporteres til Fællesskabet, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger ophæves.
D.2. DEFINITION AF EF-ERHVERVSGRENEN
(50)
Fire EF-producenter (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA og Toray Plastics Europe) samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. I den fornyede undersøgelsesperiode tegnede de sig for ca. 95 % af produktionen i Fællesskabet. Disse producenter udgør således erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(51)
Det skal bemærkes, at situationen med hensyn til produktionen af PET-folie i Fællesskabet har ændret sig siden den oprindelige undersøgelse. Kodak Industrie (Frankrig) producerer rent faktisk ikke længere PET-folie i Fællesskabet, og 3M har flyttet sine aktiviteter til I.T.P. SpA (Italien), som er i færd med at omstille sit anlæg til andre og nye produktioner. Det skal også understreges, at da Tjekkiet blev medlem af EU den 1. maj 2004, udgør den produktion, som Fatra a.s. (etableret i Tjekkiet) har, nu en del af produktionen i Fællesskabet.
D.3. SITUATIONEN PÅ MARKEDET I FÆLLESSKABET
1. Forbruget på markedet i Fællesskabet
(52)
Fastsættelsen af det samlede forbrug i Fællesskabet var baseret på importstatistikker fra Eurostat, EF-erhvervsgrenens salg til Fællesskabet og andre EF-producenters salg.
Tabel 1
Forbruget i Fællesskabet
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Mængde (tons)
253 890
250 231
251 612
257 177
Indeks (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
Set i forhold til 2003 steg forbruget i den fornyede undersøgelsesperiode med 1 % eller mere end 3 000 tons.
2. Import fra Indien, Brasilien og Israel: mængde, markedsandel og importpriser
(54)
Den mængde, som Fællesskabet importerede fra Indien, steg med 86 % mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode, og markedsandelen steg fra 5 % til 9 %, mens priserne faldt med 12 %. Oplysningerne er baseret på Eurostats statistikker.
Tabel 2
Import fra Indien
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Mængde (tons)
12 597
15 972
23 912
23 472
Indeks (2003 = 100)
100
127
190
186
Markedsandel
5 %
6 %
10 %
9 %
Priser (EUR/ton)
2 005
1 890
1 866
1 755
Indeks (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Importen fra Brasilien og Israel, i forbindelse med hvilken der er konstateret omgåelse som nævnt i betragtning 2 ovenfor, faldt drastisk, efter at denne import blev omfattet af de antidumpingforanstaltninger, der var blevet indført over for importen fra Indien. Priserne på PET-folie med oprindelse i disse lande steg med 219 % efter indførelsen af antiomgåelsesforanstaltninger.
Tabel 3
Import fra Brasilien og Israel
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Mængde (tons)
6 855
5 527
271
419
Indeks (2003 = 100)
100
91
5
6
Markedsandel
2 %
2 %
0 %
0 %
Priser (EUR/ton) (tal fra Eurostat)
1 581
1 741
4 170
3 461
Indeks (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Der skal dog tages hensyn til, at det i forbindelse med nærværende undersøgelse blev konstateret, at Jindal ikke foretog dumping, og at det i forbindelse med tidligere undersøgelser var blevet konstateret, at andre selskaber (navnlig Flex Industries Limited og Polyplex Corporation Limited) heller ikke foretog dumping. Følgelig vil kun dumpingimport fra Indien og import, for hvilken der er blevet konstateret omgåelse, blive taget i betragtning i forbindelse med nærværende undersøgelse. Dumpingimport fra Indien og import, som er blevet pålagt antiomgåelsestold, er faldet med 70 % mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode - jf. tabel 4 nedenfor. Det markante fald i denne import kan i stort omfang tilskrives indførelsen af antiomgåelsesforanstaltninger over for import fra Brasilien og Israel.
Tabel 4
Import fra Indien, Brasilien og Israel
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Mængde (tons)
10 383
8 881
3 618
2 766
Indeks (2003 = 100)
100
86
35
27
Markedsandel
4 %
4 %
1 %
1 %
Priser (EUR/ton)
1 855
1 852
1 891
1 785
Kilde: Eurostat og data fra selskaberne.
3. Import fra andre tredjelande
(57)
Importen fra andre tredjelande steg med 24 % i den betragtede periode (fra ca. 62 000 tons i 2003 til ca. 77 000 tons i den fornyede undersøgelsesperiode), og markedsandelen i Fællesskabet for denne import steg med 5 procentpoint (fra 25 % til 30 %). Størstedelen af importen kom fra Sydkorea, USA, Thailand og De Forenede Arabiske Emirater. Den gennemsnitlige pris pr. tons faldt med 11 % mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode. Tallene er baseret på Eurostats data.
Tabel 5
Land
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Sydkorea
Importmængde
(tons)
25 895
23 983
22 225
23 878
Indeks (2003 = 100)
100
93
86
92
Markedsandel
10 %
10 %
9 %
9 %
Priser (EUR/ton)
2 137
2 146
2 239
2 098
USA
Importmængde (tons)
14 611
18 636
20 544
13 432
Indeks (2003 = 100)
100
128
141
92
Markedsandel
6 %
7 %
8 %
5 %
Priser (EUR/ton)
7 575
6 067
4 974
6 690
Thailand
Importmængde (tons)
2 858
6 511
8 647
8 647
Indeks (2003 = 100)
100
228
303
303
Markedsandel
1 %
3 %
3 %
3 %
Priser (EUR/ton)
1 742
1 764
1 811
1 758
De Forenede Arabiske Emirater
Importmængde
(tons)
1
26
2 478
5 898
Indeks (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Markedsandel
0 %
1 %
2 %
Priser (EUR/ton)
2 872
1 854
1 790
I alt Sydkorea, USA, Thailand og De Forenede Arabiske Emirater
Importmængde
(tons)
43 366
49 157
53 894
51 855
Indeks (2003 = 100)
100
80
100
110
Markedsandel
17 %
20 %
21 %
20 %
I alt (andre lande end Indien, Brasilien og Israel)
Importmængde
(tons)
62 300
65 683
74 191
77 054
Indeks (2003 = 100)
100
105
119
124
Markedsandel
25 %
26 %
30 %
30 %
Pris
Vejet gennemsnitlig pris (EUR/ton)
3 848
3 756
3 431
3 428
Indeks
100
98
90
89
4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
(58)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.
4.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(59)
I den betragtede periode forblev kapaciteten stabil (ca. 190 000 tons), og produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt med 4 %.
Tabel 6
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Produktion i tons
176 682
175 465
165 348
168 875
Indeks (2003 = 100)
100
99
94
96
Kapacitet i tons
190 694
185 863
186 721
189 832
Indeks (2003 = 100)
100
97
98
100
Kapacitetsudnyttelse
93 %
94 %
89 %
89 %
Indeks (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Lagre
(60)
Lagrene af den pågældende vare faldt mellem 2003 og 2004 fra 23 929 tons til 22 241 ton, steg lidt i 2005 og faldt til 21 272 tons i den fornyede undersøgelsesperiode. Faldet skyldtes hovedsageligt en nedgang i produktionen.
Tabel 7
Lagerbeholdninger
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Tons
23 929
22 241
23 209
21 272
Indeks (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet og markedsandel
(61)
Den mængde, som EF-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet, faldt med 5 % mellem 2003 og 2005, dvs. fra 142 755 tons til 135 956 tons, hvorefter den steg lidt mellem 2005 og den fornyede undersøgelsesperiode, men dog kun nåede op på 98 % af salgsmængden i 2003. Salget til forretningsmæssigt forbundne selskaber var ubetydeligt (mellem 200 og 300 tons hvert år i den betragtede periode). Derudover faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel med 2 procentpoint mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode.
Tabel 8
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Salgsmængde (tons)
142 755
144 282
135 956
139 212
Indeks (2003 = 100)
100
101
95
98
Markedsandel af det samlede forbrug
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Salgspriser og omkostninger
(62)
Enhedssalgsprisen faldt med 2 % i den betragtede periode (fra 2 891 EUR/tons i 2003 til 2 819 EUR/tons i den fornyede undersøgelsesperiode), og de gennemsnitlige omkostninger pr. tons faldt fra 3 216 EUR/tons i 2003 til 3 137 EUR/tons i den fornyede undersøgelsesperiode. Dette fald i omkostningerne indtraf, på trods af at gennemsnitsomkostningerne til de fleste råmaterialer steg betragteligt på grund af de kraftigt stigende oliepriser. Disse tal viser, at for at undgå at tabe for store markedsandele kunne EF-erhvervsgrenen ikke fuldt ud dække sine produktionsomkostninger ved hjælp af salgspriserne.
Tabel 9
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Vejet gennemsnitlig pris
(EUR/ton)
2 891
2 865
2 929
2 819
Indeks
100
99
101
98
Vejede gennemsnitlige omkostninger
(EUR/ton)
3 216
3 112
3 152
3 137
Indeks (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Vækst
(63)
EF-erhvervsgrenen mistede markedsandele på baggrund af en lidt stigende efterspørgsel i den betragtede periode.
4.6. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(64)
Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt med 13 % mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode. Selv om gennemsnitslønnen pr. ansat steg med 5 %, medførte rationaliseringer, at produktiviteten pr. ansat steg med 9 %. Arbejdskraftomkostningerne pr. produceret ton faldt således med 4 %.
Tabel 10
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Beskæftigelse
2 263
2 112
2 027
1 978
Indeks (2003 = 100)
100
93
90
87
Produktivitet (tons pr. ansat)
78
83
82
85
Indeks (2003 = 100)
100
106
104
109
Lønninger (000 EUR)
138 876
132 916
129 098
127 375
Indeks (2003 = 100)
100
96
93
92
Gennemsnitsløn pr. ansat
61 362
62 922
63 669
64 407
Indeks (2003 = 100)
100
103
104
105
Lønninger pr. produceret ton (EUR)
786
758
781
754
Indeks (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Rentabilitet og investeringsafkast
(65)
Rentabiliteten af salget er den fortjeneste, der opnås ved salg af den pågældende vare i Fællesskabet. Investeringsafkastet er blevet beregnet på grundlag af afkastet af de samlede aktiver.
(66)
Rentabiliteten og investeringsafkastet vedrørende salget af den pågældende vare til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet har på trods af små forbedringer i 2004 og 2005 været negative i hele den betragtede periode. I den fornyede undersøgelsesperiode var rentabiliteten og investeringsafkastet særligt lave (rentabilitet: - 11 % og investeringsafkast: - 3,1 %) efter at være faldet igen efter 2005.
Tabel 11
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Rentabilitet
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Indeks (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Investeringsafkast
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Indeks (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Likviditet
(67)
Tendensen for likviditeten blev forværret, navnlig i den fornyede undersøgelsesperiode.
Tabel 12
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Likviditet (000 EUR)
35 305
34 690
21 980
15 128
Indeks (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Investeringer og evne til at rejse kapital
Tabel 13
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Investeringer (000 EUR)
21 745
18 131
16 772
17 724
Indeks (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode faldt investeringerne i produktionen af PET-folie med 18 %. I den fornyede undersøgelsesperiode steg værdien af investeringerne med 6 % set i forhold til 2005, men i sammenligning med 2003 forblev den på et lavere niveau. I forbindelse med undersøgelsen blev det konstateret, at investeringerne hovedsageligt havde til formål at forbedre varens kvalitet og at opretholde produktionskapaciteten.
(69)
De lave investeringer kan i stort omfang forklares med, at EF-erhvervsgrenens moderselskaber ikke syntes at være interesserede i at investere eller at garantere investeringer i ikke-rentable aktiviteter som f.eks. produktion af PET-folie i Europa.
4.10. Den faktiske dumpingmargens størrelse og overvindelse af virkningerne af tidligere dumping
(70)
I forbindelse med analysen af dumpingens omfang tages der hensyn til, at der allerede er indført foranstaltninger med henblik på at fjerne den skadevoldende dumping. Som anført ovenfor viser de foreliggende oplysninger, at en af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, fortsat sælger til Fællesskabet til dumpingpriser. Selv om den konstaterede dumpingmargen er betydelig, har dens virkninger for EF-erhvervsgrenens situation i den fornyede undersøgelsesperiode ikke været betydelig, fordi markedsandelen for dumpingimport fra Indien og import, i forbindelse med hvilken der er konstateret omgåelse, kun udgjorde 1 % af det samlede forbrug i Fællesskabet. Jindal bidrog uden tvivl til at forværre situationen for EF-erhvervsgrenen. Det skal dog også tages i betragtning, at selv om importen fra Jindal ikke medtages i analysen, havde EF-erhvervsgrenen ikke været i stand til at overvinde virkningerne af tidligere dumping efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2001 på grund af omgåelse (som blev gjort til genstand for foranstaltninger, som først blev vedtaget i slutningen af 2004) og mangelfulde tilsagn, som først blev ophævet sidste år. Der mindes om, at før indførelsen af antiomgåelsestold og ophævelse af tilsagnene var størrelsen af importen fra indiske selskaber, som konstateredes at foretage dumping, mere en tre gange større end i den fornyede undersøgelsesperiode.
5. Konklusion om situationen på markedet i Fællesskabet
(71)
Forbruget af PET-folie på markedet i Fællesskabet steg med 1 %, mens EF-erhvervsgrenens salg faldt med 2 %.
(72)
EF-erhvervsgrenens økonomiske situation blev forværret, hvad angår de fleste skadesfaktorer: produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse (- 4 %), salgsmængde (- 2 %) og salgsværdi (- 5 %), markedsandel (- 2 procentpoint), likviditet og rentabilitet samt investeringsaktivitet og investeringsafkast.
(73)
EF-erhvervsgrenens omstruktureringsbestræbelser, hvad angår beskæftigelsen, omkostningsbesparelser og forøgelse af produktiviteten pr. ansat, kunne ikke udligne virkningerne af stigningen i råmaterialepriserne i den betragtede periode. Produktionsomkostningerne var højere end salgsprisen. Dette faldt sammen med de lave priser på dumpingimporten med oprindelse i Indien og andre lande, i forbindelse med hvilke der er konstateret omgåelse. Det skal dog bemærkes, at det pristryk, som EF-erhvervsgrenen var udsat for, delvist skyldtes importen fra Jindal, som konstateredes ikke at foretage dumping i den fornyede undersøgelsesperiode, og som stod for ca. 90 % af den samlede import af PET-folie fra Indien.
(74)
På baggrund af ovenstående er EF-erhvervsgrenen stadig i en udsat situation, og enhver forøgelse af dumpingimporten vil efter al sandsynlighed forværre denne situation.
D.4. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE
(75)
Som anført ovenfor befinder EF-erhvervsgrenen sig stadig i en udsat situation. Der vil blive en betydelig stigning i dumpingimporten, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder. Som anført i betragtning 46 har de indiske eksportører, der er pålagt antidumpingtold, mulighed for at øge deres eksport betydeligt, og som anført i betragtning 48 er nogle af de største eksportmarkeder for PET-folie i verden beskyttet af en høj told, hvilket navnlig gælder markedet for PET-folie i USA.
(76)
Uden antidumpingtold ville dumpingimport fra Indien kunne øve et betydeligt pristryk på markedet i Fællesskabet. Derfor er der klart sandsynlighed for fornyet skade.
(77)
I betragtning af ovenstående ville det forårsage yderligere forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation, hvis den udsættes for øget import fra Indien til dumpingpriser. Konklusionen er derfor, at bortfald af foranstaltningerne over for Indien efter al sandsynlighed vil betyde, at EF-erhvervsgrenen igen påføres skade.
D.5. FÆLLESSKABETS INTERESSE
(78)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Fællesskabets interesser som helhed at opretholde de eksisterende antidumpingforanstaltninger.
(79)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om bestemmelsen af Fællesskabets interesse blev baseret på en vurdering af alle involverede parters interesser, dvs. interesserne blandt EF-erhvervsgrenen, importørerne og brugerne af den pågældende vare.
(80)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at stride imod Fællesskabets interesser i den oprindelige undersøgelse. Endvidere gjorde det forhold, at den aktuelle undersøgelse er en fornyet undersøgelse af allerede eksisterende antidumpingforanstaltninger, det muligt at vurdere eventuelle uønskede negative virkninger af de nuværende antidumpingforanstaltninger på de pågældende parter.
(81)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltninger i dette særlige tilfælde.
(82)
For at vurdere, hvilke virkninger det sandsynligvis ville få, hvis der henholdsvis indførtes eller ikke indførtes foranstaltninger, anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle interesserede parter, som den vidste var berørt af sagen, eller som gav sig til kende. På dette grundlag sendte Kommissionen spørgeskemaer til EF-erhvervsgrenen, til ni ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og til 23 brugere. Derudover henvendte Kommissionen sig også til alle andre kendte EF-producenter, som ikke havde afgivet de oplysninger, som var nødvendige for samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, for at få basisoplysninger om deres produktion og salg.
1. Virkning på EF-erhvervsgrenen
(83)
Det skal erindres, at EF-erhvervsgrenen stadig er i en udsat situation som beskrevet i betragtning 58-74.
(84)
Opretholdelse af foranstaltninger forventes at mindske markedsforvridningen og prisfald. Foranstaltninger ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at opretholde sit salg og udnytte stordriftsfordele.
(85)
Hvis antidumpingforanstaltningerne på den anden side bortfalder, er det sandsynligt, at den negative udvikling i EF-erhvervsgrenens finansielle situation vil fortsætte eller endog forværres. EF-erhvervsgrenen er især mærket af et indtægtstab på grund af trykkede priser og tabte markedsandele.
(86)
Det vil derfor være i EF-erhvervsgrenens interesse at antidumpingforanstaltningerne opretholdes.
2. Virkningen på importører og brugere
(87)
Kun en importør/bruger og fire brugere har samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen og besvaret spørgeskemaet fuldt ud. De står for 16,3 % af det samlede forbrug af PET-folie i Fællesskabet, og de har anført, at en forlængelse af antidumpingtolden ikke ville få større betydning for deres selskaber.
3. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(88)
Når alle de ovennævnte faktorer tages i betragtning, kan det konkluderes, at en indførelse af foranstaltninger ikke ville have væsentlige virkninger - hvis der overhovedet kan blive tale om nogen virkninger - for brugerne og importørerne af den pågældende vare.
(89)
På dette grundlag konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde af hensyn til Fællesskabets interesser til ikke at opretholde antidumpingforanstaltninger.
E. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(90)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.
(91)
På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger konkluderes det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, at den delvise interimsundersøgelser, der er begrænset til Jindal, bør afsluttes, og at den antidumpingtold på 0 %, der blev indført i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, på importen af PET-folie, der fremstilles og eksporteres til Fællesskabet af Jindal, bør opretholdes.
(92)
Hvad angår udløbsundersøgelsen, bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af PET-folie fra Indien opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien, der normalt tariferes under KN-kode ex39206219 og ex39206290, afsluttes for så vidt disse foranstaltninger angår den indiske eksporterende producent Jindal Poly Films Limited.
Artikel 2
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) henhørende under KN-kode ex39206219 (Taric-kode 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 og 3920621994) og ex39206290 (Taric-kode 3920629033 og 3920629094) og med oprindelse i Indien.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber:
Selskab
Endelig told
(%)
Taric-tillægskode
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Indien
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301 (U.P.),
Indien
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Indien
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Indien
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Indien
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Indien
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Indien
3,5
A753
Alle andre selskaber
17,3
A999
3. Forelægger en part tilstrækkelige beviser for Kommissionen for
-
at selskabet ikke eksporterede de i stk. 1 omhandlede varer i perioden fra 1. april 1999 til 31. marts 2000 og i perioden fra 1. juli 2005 til 30. juni 2006,
-
at selskabet ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller producenter, der er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved forordning (EF) nr. 366/2006, og
-
at selskabet faktisk har eksporteret de pågældende varer efter perioden fra 1. juli 2005 til 30. juni 2006, eller at det har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Fællesskabet,
kan Rådet ved simpelt flertal på forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg træffe afgørelse om at ændre stk. 2 ved at tilføje den pågældende part til listen over selskaber, der er omfattet af antidumpingforanstaltninger, i tabellen i stk. 2, og den endelige told fastsættes i så fald til en vejet gennemsnitstold på 3,5 %.
4. Den endelige restantidumpingtold på importen fra Indien som anført i stk. 2 udvides til importen af samme polyethylenterephthalatfolie afsendt fra Brasilien og fra Israel (uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej) (Taric-kode 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) undtagen for varer fremstillet af:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brasilien (Taric-tillægskode A569)
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (Taric-tillægskode A570)
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Israel (Taric-tillægskode A691).
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet fastsættes.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 30. oktober 2007.
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1292/2007
ze dne 30. října 2007,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a ukončuje se částečný prozatímní přezkum tohoto dovozu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Stávající opatření
(1)
Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1424/2006 (3), uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření, která jsou předmětem stávajícího přezkumu, měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 18 % uloženého z dovozu od individuálně určených vývozců, se zbytkovou celní sazbou 17,3 % na dovoz od všech ostatních společností. Na šetření, které vyústilo v nařízení (ES) č. 1676/2001 v platném znění, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Opatření uložená na dovoz z Indie v původním šetření byla rozšířena nařízením (ES) č. 1975/2004 (4) na dovoz PET filmu zasílaného z Brazílie a Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli.
(3)
Komise rozhodnutím 2001/645/ES (5) přijala závazky nabídnuté pěti indickými výrobci v souvislosti s původním šetřením. Tyto závazky byly zrušeny rozhodnutím 2006/173/ES (6).
(4)
Rada nařízením (ES) č. 367/2006 naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 1124/2007 (7) uložila konečné vyrovnávací clo z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. Opatření měla podobu valorického cla v rozmezí od 7 % do 19,1 % uloženého z dovozu od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, se zbytkovou celní sazbou 19,1 % vztahující se na dovoz od všech ostatních společností. Na šetření, které vyústilo v nařízení (ES) č. 367/2006 v platném znění, se zde dále odkazuje jako na „předchozí antisubvenční šetření“.
2. Žádost o přezkum
(5)
Dne 23. května 2006 a poté 3. července 2006 podali žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení omezenou na prošetření dumpingu společnosti Jindal Poly Films Limited (dále jen „Jindal“) tito výrobci ve Společenství: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA (dále jen „žadatelé“). Žadatelé zastupují velkou část podílu na výrobě PET filmu ve Společenství.
(6)
Žadatelé předložili tvrzení a dostatečně hodnověrně doložili, že: a) existuje pravděpodobnost přetrvávání či obnovení dumpingu a působení újmy výrobnímu odvětví Společenství a že b) okolnosti týkající se dumpingu, na jejichž základě byla stanovena opatření pro společnost Jindal, se změnily, přičemž tyto změny mají setrvalou povahu.
3. Šetření
(7)
Poté co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují důkazy dostatečně opodstatňující zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, oznámila dne 22. srpna 2006 (8) nejprve zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a pak dne 25. srpna 2006 (9) zahájení částečného prozatímního přezkumu, a to formou oznámení o zahájení těchto přezkumů, zveřejněných v Úředním věstníku Evropské unie.
(8)
Částečný prozatímní přezkum byl svým rozsahem omezen na prošetření dumpingu týkajícího se společnosti Jindal. Období přezkumného šetření bylo pro oba přezkumy stanoveno od 1. července 2005 do 30. června 2006. Prošetření tendencí významných pro vyhodnocení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se vztahovalo na období od roku 2003 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4. Zúčastněné strany
(9)
Komise úředně vyrozuměla známé dotčené vyvážející výrobce, představitele vyvážející země, výrobce ve Společenství, dovozce a uživatele o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. V případě obou přezkumů byla zúčastněným stranám poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření.
(10)
Všem zúčastněným stranám, které o slyšení požádaly a prokázaly, že existují konkrétní důvody, proč by měly být vyslyšeny, byla tato příležitost poskytnuta.
(11)
Co se týče přezkumu před pozbytím platnosti, s ohledem na zjevně značný počet vyvážejících výrobců PET filmu v Indii jmenovaných v žádosti bylo v oznámení o zahájení šetření předem ohlášeno použití technik výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Pro účely rozhodnutí, zda bude výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, pak pro účely samotného provedení výběru vzorku byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a dle specifikace v oznámení o zahájení šetření poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s PET filmem během období přezkumného šetření. Šest vyvážejících výrobců v Indii projevilo ochotu spolupracovat. Z těchto šesti vyvážejících výrobců byly pro potřeby vzorku vybrány tři společnosti (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited a Jindal) a obdržely dotazník. Podle zjištění představovaly tyto společnosti největší reprezentativní objem vývozu PET filmu do Společenství, který bylo během dostupné doby přiměřeně možné podrobit přezkumu ve smyslu čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(12)
Komise kromě toho zaslala dotazníky všem dalším subjektům známým jako dotčené, případně stranám, které se přihlásily během lhůty stanovené v oznámení o zahájení šetření. Úplné odpovědi byly obdrženy od čtyř výrobců ve Společenství, tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jednoho dovozce/uživatele a čtyř uživatelů.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, jež pokládala za nezbytné pro stanovení dumpingu a újmy, stejně jako pro stanovení, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání či obnovení dumpingu a újmy a zda zachování opatření bude v zájmu Společenství. V prostorách následujících zúčastněných stran byly vykonány inspekce na místě:
a)
Výrobci ve Společenství
-
Dupont Teijin Films (Lucembursko)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Německo)
-
Nuroll SpA (Itálie)
-
Toray Plastics Europe (Francie)
b)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Ester Industries Limited, Nové Dillí
-
Garware Polyester Limited, Aurangábád
-
Jindal Poly Films Limited, Nové Dillí
c)
Dovozce/uživatel ve spojení se sídlem ve Společenství
-
Rexor SAS (Francie)
d)
Dovozce/uživatel
-
Coverne SpA (Itálie)
e)
Uživatelé
-
Safta SpA (Itálie)
-
Metalvuoto SpA (Itálie).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčený výrobek je týž jako při původním šetření, tj. polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle deklarovaný pod kódy KN ex39206219 a ex39206290.
2. Obdobný výrobek
(15)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že PET film vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu v Indii, PET film vyvážený do Společenství z Indie a PET film vyráběný a prodávaný výrobci ve Společenství mají shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a způsoby využití. Jde proto o obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. ČÁSTEČNÝ PROZATÍMNÍ PŘEZKUM: DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Pro účely stanovení běžné hodnoty bylo nejdříve ověřeno, že celkový tuzemský prodej společnosti Jindal je reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. že činí 5 % nebo více z prodaného celkového množství dotčeného výrobku vyváženého do Společenství.
(17)
Poté bylo ověřeno, zda celkový tuzemský prodej jednotlivých typů výrobku tvoří 5 % nebo více z prodaného množství stejného typu vyváženého do Společenství.
(18)
U těch typů výrobku, kde tuzemský prodej tvořil 5 % nebo více prodaného množství stejného typu vyváženého do Společenství, bylo pak zkoumáno, zda bylo dosaženo dostatečného prodeje v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Pro každý typ výrobku, kde dosažený objem tuzemského prodeje převyšující výrobní náklady tvořil více než 80 % prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě vážené průměrné ceny skutečně zaplacené za celkový tuzemský prodej. Pro ty typy výrobku, kde byl objem ziskových transakcí roven 80 %, nebo nižší nikoli však nižší než 10 % prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě vážené průměrné ceny skutečně zaplacené pouze za ziskový tuzemský prodej. Pro ty typy výrobku, jichž se z hlediska objemu prodalo na tuzemském trhu méně než 10 % za cenu, která neklesla pod jednotkové náklady, bylo uplatněno hledisko, že dotčený typ výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku, a že běžnou hodnotu je tedy nutno stanovit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(19)
Pro ty typy výrobku, u nichž ke stanovení běžné hodnoty nebylo možno použít tuzemské ceny vyvážejícího výrobce, buď z důvodu nedostatečné reprezentativnosti, nebo neuskutečněného prodeje v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení určena na základě výrobních nákladů vzniklých dotčenému vyvážejícímu výrobci s připočtením přiměřené částky na prodejní, správní a režijní náklady a na zisk.
(20)
Prodejní, správní a režijní náklady byly určeny na základě nákladů vzniklých vyvážejícímu výrobci v souvislosti s těmi jeho tuzemskými prodeji dotčeného výrobku, jež jsou dle zjištění reprezentativní. Ziskové rozpětí bylo vypočteno na základě váženého průměru ziskového rozpětí společnosti pro ty typy výrobku, které se na tuzemském trhu prodávaly v dostatečných množstvích v běžném obchodním styku.
2. Vývozní cena
(21)
Převážná většina vývozního prodeje dotčeného výrobku do Společenství během období přezkumného šetření se uskutečnila nezávislým odběratelům. Vývozní cena proto byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě vývozní ceny buď skutečně zaplacené, nebo splatné.
(22)
Některé z vývozních prodejů se uskutečnily jedné společnosti ve spojení se sídlem ve Společenství. Tato společnost ve spojení neprováděla další prodej zboží přímo, nýbrž zboží podstatným způsobem přeměnila v takovém rozsahu, že bylo zjištěno, že stanovení ceny vyváženého výrobku není reálně možné na základě ceny přeměněného výrobku při dalším prodeji v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Ceny účtované společností Jindal její společnosti ve spojení byly srovnány s cenami uplatňovanými společností Jindal vůči jejím nezávislým odběratelům ve Společenství za stejné typy výrobku během období přezkumného šetření. Jelikož bylo zjištěno, že tyto dvě skupiny cen jsou pro jednotlivé typy výrobku v souladu, byl učiněn závěr, že ceny účtované společností Jindal její straně ve spojení se sídlem ve Společenství jsou spolehlivé a lze je použít pro výpočet vývozní ceny.
3. Srovnání
(23)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeno náležité zohlednění formou očištění o rozdíly, které ovlivňují srovnatelnost cen. Přiměřeně tomu bylo v odůvodněných případech a tam, kde to bylo doloženo ověřenými důkazy, provedeno očištění o rozdíly v nákladech na slevy, rabaty, dopravné, pojistné, manipulaci a nakládku a vedlejší výdaje, na balné, úvěry a provize.
(24)
Společnost Jindal vznesla požadavek na úpravu na běžnou hodnotu u dovozního cla nevybraného v rámci režimu předběžné licence z dovozu surovin použitých pro výrobu zboží na vývoz. Režim předběžné licence povoluje bezcelní dovoz surovin za podmínky, že společnost vyveze odpovídající množství a hodnotu výsledného výrobku, určené v souladu s oficiálně stanovenými normami pro vstupy a výstupy. Dovoz v režimu předběžné licence lze využít buď pro výrobu zboží na vývoz, nebo pro doplnění tuzemských vstupů používaných k výrobě takového zboží. Společnost tvrdila, že vývoz dotčeného výrobku do Společenství byl využíván ke splnění ustanovení platných pro režim předběžné licence, pokud jde o dovoz surovin. Nebyl učiněn žádný závěr, zda je v případě tohoto požadavku úprava odůvodněná, jelikož by to vzhledem k tomu, že společnost dle zjištění tak jako tak neprováděla během období přezkumného šetření dumping, nemělo vliv na konečný výsledek přezkumného šetření.
4. Dumpingové rozpětí
(25)
Dumpingové rozpětí bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen.
(26)
Toto srovnání prokázalo existenci záporného dumpingového rozpětí.
5. Trvalá povaha změněných okolností
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo také zkoumáno, zda lze nálezy zjištěné v průběhu tohoto šetření opodstatněně pokládat za trvalé povahy.
(28)
V této souvislosti se připomíná, že při dvou následných šetřeních přinesly závěry nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 a nařízení Rady (ES) č. 390/2005 (10) zjištění, že společnost Jindal neprovádí dumping. Tato zjištění o neexistenci dumpingu byla potvrzena i nynějším šetřením a neexistují žádné prvky, jež by naznačovaly, že by tato situace neexistence dumpingu neměla být trvalé povahy.
(29)
Po zvážení se tudíž má zato, že stávající opatření ve vztahu ke společnosti dosahují zamýšlených účinků a mají být zachována beze změny.
D. PŘEZKUM PŘED POZBYTÍM PLATNOSTI
D.1 PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(30)
Podle Eurostatu dosáhlo množství dotčeného výrobku dovezené do Společenství z Indie během období přezkumného šetření 23 472 tun. V rámci tohoto množství připadalo během období přezkumného šetření na tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku asi 97 % a na samotnou společnost Jindal zhruba 90 % celkového objemu vývozu z Indie do Společenství během období přezkumného šetření.
(31)
Během období šetření původního šetření (od 1. dubna 1999 do 31. března 2000) činil objem dovozu z Indie 50 590 tun. Během období šetření předchozího antisubvenčního šetření (od 1. října 2003 do 30. září 2004) činil objem dovozu z Indie 12 679 tun.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Předběžná poznámka
(32)
Jak je zmíněno v 11. bodě odůvodnění, byl sestaven vzorek ze tří vyvážejících výrobců. Pokud jde o společnost Jindal, platí zjištění uvedená v 16. až 26. bodě odůvodnění.
2.2 Běžná hodnota
(33)
Pro účely stanovení běžné hodnoty pro společnosti Garware a Ester bylo nejdříve ověřeno, že vykázaný tuzemský prodej za každého z těchto vyvážejících výrobců je reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. že tvoří 5 % nebo více vykázaného množství prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Společenství.
(34)
Poté bylo ověřeno, zda celkový tuzemský prodej všech jednotlivých typů výrobku tvoří 5 % nebo více z prodaného množství stejného typu vyváženého do Společenství.
(35)
Pro ty typy výrobku, kde tuzemský prodej tvoří 5 % nebo více z prodaného množství stejného typu vyváženého do Společenství, bylo poté zkoumáno, zda bylo dosaženo dostatečného prodeje v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Pro každý typ výrobku, kde dosažený objem tuzemského prodeje převyšující výrobní náklady tvořil více než 80 % prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě vážené průměrné ceny skutečně zaplacené za celkový tuzemský prodej. Pro ty typy výrobku, kde byl objem ziskových transakcí roven 80 % nebo nižší, nikoli však nižší než 10 % prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě vážené průměrné ceny skutečně zaplacené pouze za ziskový tuzemský prodej. Pro ty typy výrobku, jichž se z hlediska objemu prodalo na tuzemském trhu méně než 10 % za cenu, která neklesla pod jednotkové náklady, bylo uplatněno hledisko, že daný typ výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku, a že běžnou hodnotu je tedy nutno stanovit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Pro ty typy výrobku, u nichž ke stanovení běžné hodnoty nebylo možno použít tuzemské ceny vyvážejícího výrobce, buď z důvodu nedostatečné reprezentativnosti, nebo neuskutečněného prodeje v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení určena na základě výrobních nákladů vzniklých dotčenému vyvážejícímu výrobci s připočtením přiměřené částky na prodejní, správní a režijní náklady a na zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady byly určeny na základě nákladů vzniklých vyvážejícímu výrobci v souvislosti s těmi jeho tuzemskými prodeji dotčeného výrobku, jež jsou dle zjištění reprezentativní. Ziskové rozpětí bylo vypočteno na základě váženého průměru ziskového rozpětí společnosti pro ty typy výrobku, které se na tuzemském trhu prodávaly v dostatečných množstvích v běžném obchodním styku.
2.3 Vývozní cena
(38)
Co se týče stanovení vývozních cen, je nutno si připomenout, že současné šetření slouží ke zjištění toho, zda v případě, že budou zrušena ochranná opatření, bude dumping přetrvávat nebo se obnoví. V této souvislosti nelze stanovení vývozních cen použitých pro výpočet dumpingu omezovat na prošetření chování vývozců v minulosti, nýbrž je nutno zkoumat také pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnu. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem pravděpodobných vývozních cen do budoucna.
(39)
Vzhledem k existenci cenových závazků v průběhu části období přezkumného šetření bylo zejména zkoumáno, zda měla existence těchto závazků vliv na vývozní ceny v minulosti, a to natolik, že na ně nebylo možno spoléhat při stanovení budoucího chování. Dále se též poznamenává, že cenové závazky společností Garware a Ester byly odvolány dne 9. března 2006, přičemž období přezkumného šetření pokrývá období od 1. července 2005 do 30. června 2006. V případě společnosti Garware i Ester bylo zjištěno, že vývozní transakce, které probíhaly během období přezkumného šetření, kdy platil cenový závazek, byly uskutečňovány v cenách natolik blízkých MDC (minimálním dovozním cenám), že to vyvolalo pochybnosti, zda je lze hodnotit jako ceny setrvalé povahy a stanovené nezávisle na MDC. Podobná argumentace již byla popsána ve 28. bodě odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 366/2006 (11).
(40)
Co se týče společnosti Garware, transakce uskutečněné během období přezkumného šetření po odvolání závazku pokrývají asi 20 % celkového objemu vývozu a byly po uvedeném odvolání závazku prováděny trvale. Pokud jde o množství vyvezená po uplynutí platnosti závazku dne 8. března 2006, pokládají se ceny uplatňované při těchto transakcích za ceny reprezentativně vypovídající o tom, jakou cenovou politikou by se společnost Garware řídila, kdyby závazky neexistovaly. Z tohoto důvodu byly ceny uplatňované při těchto transakcích použity pro výpočet vývozní ceny u všech objemů vyvezených společností Garware v průběhu celého období přezkumného šetření.
(41)
Co se týče společnosti Ester, transakce uskutečněné během období po odvolání závazku tvoří pouze 5 % celkového množství a jsou omezeny na velmi krátké období, následující bezprostředně po odvolání závazku. Proto není možné pokládat ceny při těchto transakcích za reprezentativní pro vývozní ceny, které by společnost byla uplatňovala v případě neexistence závazku. Jak již bylo uvedeno ve 39. bodě odůvodnění, vývozní ceny do Společenství, které společnost Ester uplatňovala před odvoláním závazku, se velmi blížily MDC. Kromě toho bylo také zjištěno, že vývozní ceny společnosti Ester do třetích zemí byly, jak podle vyhodnocení na základě váženého průměru, tak na základě srovnání jednotlivých typů, výrazně pod cenami do Společenství, z čehož vyplynula pravděpodobnost, že v případě neexistence závazků by ceny do Společenství byly uvedeny do stejné úrovně s cenami za stejné typy výrobku do dalších třetích zemí. Z toho byl tudíž vyvozen závěr, že vývozní ceny společnosti Ester do Společenství z doby, kdy platil závazek, nelze v souvislostech nynějšího přezkumu před pozbytím platnosti použít pro stanovení spolehlivých vývozních cen ve smyslu čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že společnost Ester prodávala během období přezkumného šetření dotčený výrobek v podstatných množstvích na světovém trhu, bylo rozhodnuto stanovit vývozní cenu na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných ve vztahu ke všem třetím zemím, a to v případě všech typů, které byly prodávány do Společenství v průběhu té části období přezkumného šetření, kdy byl závazek v platnosti. Pokud jde o část období přezkumného šetření po uvedeném odvolání závazku, byla vývozní cena stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných ve vztahu ke Společenství.
2.4 Srovnání
(42)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání bylo provedeno v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení náležité zohlednění formou očištění o rozdíly, které ovlivňují srovnatelnost cen. Přiměřeně tomu bylo v odůvodněných případech a tam, kde to bylo doloženo ověřenými důkazy, provedeno očištění o rozdíly v nákladech na dopravné, pojistné, na manipulaci a nakládku a vedlejší výdaje, na balné, úvěry a provize.
(43)
Vyvážející výrobci uplatnili u omezeného počtu vývozů požadavek na úpravu vývozní ceny podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení, a to na základě hodnoty zvýhodnění získaných na vývoz v rámci režimu „Duty Entitlement Passbook“ (DEPB) po uskutečnění vývozu. V uvedeném režimu lze částky připsané za vývoz dotčeného výrobku použít ke kompenzaci splatného cla z dovozu libovolného zboží nebo je lze bez omezení prodat jiným společnostem. Kromě toho neexistují žádná omezení, podle nichž by se dovážené zboží muselo používat pouze při výrobě vyváženého výrobku. Výrobci neprokázali, že zvýhodnění v rámci režimu DEPB po uskutečnění vývozu ovlivnila srovnatelnost cen, a zejména že v důsledku zvýhodnění v režimu DEPB platili odběratelé na tuzemském trhu trvale odlišné ceny. Tento požadavek byl proto odmítnut.
2.5 Dumpingové rozpětí
(44)
Dumpingové rozpětí bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen. Tam, kde vývozní ceny vycházely z cen do třetích zemí, byly vypočteny příslušné ceny CIF na hranice Společenství zvýšením jejich ceny ze závodu do třetích zemí o vážený průměrný rozdíl mezi cenami jednotlivých typů výrobku ze závodu a cenami CIF na hranice Společenství.
(45)
Toto srovnání prokázalo dumpingové rozpětí v pásmu od 15 % do 25 %. Připomíná se, že v případě společnosti Jindal bylo zjištěno záporné dumpingové rozpětí (viz 26. bod odůvodnění).
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Nevyužité kapacity
(46)
Volná kapacita všech známých indických vývozců během období přezkumného šetření byla odhadnuta na 32 000 tun. Je však nutno konstatovat, že z tohoto celkového objemu připadá zhruba 25 000 tun na indické vývozce s nulovým antidumpingovým clem. Případné zrušení antidumpingových opatření bude mít pravděpodobně jen malý dopad na vývozní politiku těchto společností. Z toho plyne, že zhruba pouze 7 000 tun připadá na indické vývozce zatížené antidumpingovým clem v sazbě jiné než 0 %. Volná kapacita této druhé skupiny, která během období přezkumného šetření představovala přibližně 30 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku z Indie do Společenství a 3 % spotřeby Společenství, by mohla být v případě zrušení opatření nasměrována do Společenství.
3.2 Pobídky pro přesměrování objemu prodeje do Společenství
(47)
Podle srovnání jednotlivých typů výrobku byly během období přezkumného šetření - v případě do vzorku zařazených indických vývozců s dumpingovým rozpětím jiným než 0 % - vývozní ceny do třetích zemí o 20 % až 30 % nižší než vývozní ceny stejných vyvážejících výrobců do Společenství. Prodej těchto dvou vývozců do třetích zemí se uskutečňoval ve významných množstvích, která činila 80 % až 90 % jejich celkového prodeje na vývoz. Po úvaze se proto má zato, že výši vývozních cen do třetích zemí lze pokládat za indikaci pro výši cen u vývozního prodeje do Společenství v případě, že by byla zrušena opatření.
(48)
Některé z největších vývozních trhů světa pro PET film jsou chráněné vysokými celními tarify. Jmenovitě dovoz PET filmu z Indie do USA podléhá antidumpingovému clu v rozmezí od 2,32 % do 24,11 % a vyrovnávacímu clu v rozmezí od 9 % do 25,27 %, v závislosti na tom, kterého indického vývozce se týká.
3.3 Závěr
(49)
Lze tudíž vyvodit závěr, že při relativních úrovních cen a výše popsaných volných kapacitách a pobídkách existuje pravděpodobnost i) přetrvávání dumpingu, ii) zvyšování množství vyváženého do Společenství, pokud by byla zrušena platná antidumpingová opatření.
D.2 DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(50)
Čtyři výrobci ve Společenství (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA a Toray Plastics Europe) při šetření plně spolupracovali. Během období přezkumného šetření představovali zhruba 95 % výroby Společenství. Představují proto výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(51)
Poznamenává se, že situace týkající se ochrany výroby PET filmu ve Společenství se od původního šetření změnila. Je skutečností, že společnost Kodak Industrie (Francie) již nadále PET film ve Společenství nevyrábí a společnost 3M svou činnost převedla na společnost I.T.P. SpA (Itálie), která v současnosti dále transformuje svůj provoz na novou a odchylnou výrobu. Je také nutno zdůraznit, že jelikož se Česká republika stala od 1. května 2004 členem Evropské unie, je společnost Fatra a. s. (usazená v České republice) součástí výrobního odvětví Společenství.
D.3 SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba na trhu Společenství
(52)
Stanovení celkové spotřeby Společenství je založeno na statistice dovozu Eurostatu, na prodeji do Společenství výrobním odvětvím Společenství a na prodeji dalších výrobců usazených ve Společenství.
Tabulka 1
Spotřeba Společenství
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem (v tunách)
253 890
250 231
251 612
257 177
Index (2003=100)
100
99
99
101
(53)
Ve srovnání s rokem 2003 vzrostla spotřeba během období přezkumného šetření o 1 % (více než 3 000 tun).
2. Dovoz z Indie, Brazílie a Izraele: objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(54)
Objem dovozu do Společenství z Indie se v mezidobí od roku 2003 do období přezkumného šetření zvýšil o 86 % a tržní podíl vzrostl z 5 % na 9 %, zatímco ceny poklesly o 12 %. Zdrojem údajů jsou statistiky Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z Indie
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem (v tunách)
12 597
15 972
23 912
23 472
Index (2003=100)
100
127
190
186
Podíl na trhu
5 %
6 %
10 %
9 %
Ceny v EUR/t
2 005
1 890
1 866
1 755
Index (2003=100)
100
94
93
88
(55)
Dovoz z Brazílie a Izraele, u něhož dle zjištění dochází k obcházení, jak je zmíněno ve 2. bodě odůvodnění, prudce poklesl po rozšíření antidumpingových opatření uložených z dovozu z Indie též na tento dovoz. Ceny PET filmu pocházejícího z těchto zemí se po uložení opatření proti obcházení zvýšily o 219 %.
Tabulka 3
Dovoz z Brazílie a Izraele
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem (v tunách)
6 855
5 527
271
419
Index (2003=100)
100
91
5
6
Podíl na trhu
2 %
2 %
0 %
0 %
Ceny v EUR/t (údaje Eurostatu)
1 581
1 741
4 170
3 461
Index (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Je však třeba vzít v úvahu skutečnost, že podle zjištění z nynějšího šetření společnost Jindal neprováděla dumping a že dle zjištění z dřívějších šetření neprováděly dumping ostatní společnosti (zejména Flex Industries Limited a Polyplex Corporation Limited). Přiměřeně tomu se při nynějším šetření posuzují pouze ten dovoz, u nějž bylo zjištěno obcházení. Dumpingový dovoz z Indie a dovoz podléhající antidumpingovému clu se v mezidobí od roku 2003 do období přezkumného šetření snížil o 70 % - viz tabulka 4. Prudký pokles tohoto dovozu je do značné míry způsoben uložením opatření proti obcházení na dovoz z Brazílie a Izraele.
Tabulka 4
Dovoz z Indie + Brazílie + Izraele
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem (v tunách)
10 383
8 881
3 618
2 766
Index (2003=100)
100
86
35
27
Podíl na trhu
4 %
4 %
1 %
1 %
Ceny v EUR/t
1 855
1 852
1 891
1 785
zdroj: údaje Eurostatu a společností
3. Dovoz z dalších třetích zemí
(57)
Dovoz z dalších třetích zemí se za posuzované období zvýšil o 24 % (ze zhruba 62 000 tun v roce 2003 na asi 77 000 tun během období přezkumného šetření) a tomuto dovozu odpovídající podíl na trhu ve Společenství vzrostl o 5 procentních bodů (z 25 % na 30 %.). Hlavní dovoz se uskutečňoval z Jižní Koreje, USA, Thajska a Spojených arabských emirátů (dále jen „SAE“). Průměrná cena za tunu klesla v období od roku 2003 do období přezkumného šetření o 11 %. Zdrojem údajů jsou statistiky Eurostatu.
Tabulka 5
Země
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Jižní Korea
Objem dovozu
(v tunách)
25 895
23 983
22 225
23 878
Index (2003 = 100)
100
93
86
92
Podíl na trhu
10 %
10 %
9 %
9 %
Ceny v EUR/t
2 137
2 146
2 239
2 098
USA
Objem dovozu
14 611
18 636
20 544
13 432
Index (2003=100)
100
128
141
92
Podíl na trhu
6 %
7 %
8 %
5 %
Ceny v EUR/t
7 575
6 067
4 974
6 690
Thajsko
Objem dovozu
2 858
6 511
8 647
8 647
Index (2003=100)
100
228
303
303
Podíl na trhu
1 %
3 %
3 %
3 %
Ceny v EUR/t
1 742
1 764
1 811
1 758
SAE
Objem dovozu
(v tunách)
1
26
2 478
5 898
Index (2004=100)
100
9 422
22 427
Podíl na trhu
0 %
1 %
2 %
Ceny v EUR/t
2 872
1 854
1 790
Celkem Jižní Korea, USA, Thajsko a SAE
Objem dovozu
(v tunách)
43 366
49 157
53 894
51 855
Index (2003=100)
100
80
100
110
Podíl na trhu
17 %
20 %
21 %
20 %
Celkem jiné země než Indie, Brazílie a Izrael
Objem dovozu
(v tunách)
62 300
65 683
74 191
77 054
Index (2003=100)
100
105
119
124
Podíl na trhu
25 %
26 %
30 %
30 %
Cena
Vážená průměrná cena v EUR/t
3 848
3 756
3 431
3 428
Index
100
98
90
89
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise prozkoumala všechny příslušné ekonomické faktory a ukazatele s dopadem na stav výrobního odvětví Společenství.
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(59)
V průběhu posuzovaného období zůstávala kapacita stabilní (zhruba 190 000 tun) a výroba a využití kapacity se snížily o 4 %.
Tabulka 6
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Výroba v tunách
176 682
175 465
165 348
168 875
Index (2003 = 100)
100
99
94
96
Kapacita v tunách
190 694
185 863
186 721
189 832
Index (2003 = 100)
100
97
98
100
Využití kapacity
93 %
94 %
89 %
89 %
Index (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2 Zásoby
(60)
Zásoby dotčeného výrobku poklesly od roku 2003 do roku 2004 z 23 929 tun na 22 241 tunu, mírně vzrostly v roce 2005 a poklesly na 21 272 tuny během období přezkumného šetření. Tento pokles byl vyvolán především snižováním výroby.
Tabulka 7
Zásoby
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Tun
23 929
22 241
23 209
21 272
Index (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3 Objem prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství a podíl na trhu
(61)
Objem prodaný výrobním odvětvím Společenství nezávislým odběratelům na trhu Společenství se od roku 2003 do roku 2005 snížil o 5 % ze 142 755 tun na 135 956 tun, mírně rostl od roku 2005 do období přezkumného šetření, dosáhl však přitom pouze 98 % úrovně prodeje v roce 2003. Prodej společnostem ve spojení byl zanedbatelný (za posuzované období se pohyboval v rozmezí od 200 do 300 tun ročně). Kromě toho podíl na trhu výrobního odvětví Společenství poklesl v období od roku 2003 do období přezkumného šetření o 2 procentní body.
Tabulka 8
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem prodeje v tunách
142 755
144 282
135 956
139 212
Index (2003 = 100)
100
101
95
98
Podíl na trhu vyjádřený v celkové spotřebě
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4 Prodejní ceny a náklady
(62)
Jednotkové prodejní ceny během posuzovaného období poklesly o 2 % (z 2 891 EUR/t v roce 2003 na 2 819 EUR/t během období přezkumného šetření), stejně jako průměrné náklady na tunu, které se snížily z 3 216 EUR/t v roce 2003 na 3 137 EUR/t během období přezkumného šetření. K tomuto snižování nákladů docházelo navzdory skutečnosti, že průměrné náklady na většinu surovin (v důsledku prudkého zvýšení cen ropy) podstatně stouply. Tyto údaje dokládají, že pokud se mělo výrobní odvětví Společenství dokázat vyhnout ztrátě příliš velkého podílu na trhu, nemohlo si dovolit plně krýt své výrobní náklady prodejními cenami.
Tabulka 9
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Vážená průměrná cena
(v EUR/t)
2 891
2 865
2 929
2 819
Index
100
99
101
98
Vážené průměrné náklady
(v EUR/t)
3 216
3 112
3 152
3 137
Index (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5 Růst
(63)
Výrobní odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období ztrácelo na mírně rostoucím trhu podíl na trhu.
4.6 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(64)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství klesla mezi rokem 2003 a obdobím přezkumného šetření o 13 %. Ačkoli se průměrná mzda na zaměstnance zvýšila o 5 %, uskutečnily se racionalizační snahy a produktivita na zaměstnance vzrostla o 9 %. Míra nákladů práce na vyrobenou tunu tak poklesla o 4 %.
Tabulka 10
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Zaměstnanost
2 263
2 112
2 027
1 978
Index (2003 = 100)
100
93
90
87
Produktivita v tunách na pracovníka
78
83
82
85
Index (2003 = 100)
100
106
104
109
Mzdy v tis. EUR
138 876
132 916
129 098
127 375
Index (2003 = 100)
100
96
93
92
Průměrná mzda na pracovníka
61 362
62 922
63 669
64 407
Index (2003 = 100)
100
103
104
105
Mzdy na vyrobenou tunu
786
758
781
754
Index (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7 Ziskovost a návratnost investic
(65)
Ziskovost prodeje je tvořena ziskem dosaženým prodejem dotčeného výrobku ve Společenství. Návratnost investic byla vypočtena na základě návratnosti celkových aktiv.
(66)
Ziskovost a návratnost investic z prodeje dotčeného výrobku nezávislým odběratelům ve Společenství přes drobná zlepšení v letech 2004 a 2005 zůstávala po celé posuzované období záporná. Během období přezkumného šetření byla ziskovost i návratnost investic výrazně nízká (ziskovost - 11 % a návratnost investic - 3,1 %) a opětovně se snížila po roce 2005.
Tabulka 11
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Ziskovost
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Index (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Návratnost investic
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Index (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8 Peněžní tok
(67)
Vývojová tendence peněžního toku se zhoršovala, zejména během období přezkumného šetření.
Tabulka 12
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Peněžní tok v tis. EUR
35 305
34 690
21 980
15 128
Index (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9 Investice a schopnost získávat kapitál
Tabulka 13
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Investice v tis. EUR
21 745
18 131
16 772
17 724
Index (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
V období od roku 2003 do období přezkumného šetření se investice do výroby PET filmu snížily o 18 %. Během období přezkumného šetření se zvýšila hodnota investic o 6 % ve srovnání se situací v roce 2005, investice však ve srovnání s úrovní roku 2003 zůstávaly nižší. Během šetření bylo zjištěno, že investice byly vkládány převážně do zvyšování kvality výrobku a do údržby a zachování výrobní kapacity.
(69)
Tato nízká úroveň investic je do značné míry odůvodněna skutečností, že mateřské společnosti výrobního odvětví Společenství nejevily zájem o investování nebo o poskytování záruk za investice do neziskových činností, jako je výroba PET filmu v Evropě.
4.10 Velikost dumpingového rozpětí a zotavení z předchozího dumpingu
(70)
Při analýze velikosti dumpingu se bere v úvahu skutečnost, že jsou v platnosti opatření, jež mají odstranit dumping působící újmu. Jak je uvedeno výše, z dostupných informací vyplývá, že jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku nadále prodává do Společenství za dumpingové ceny. Přestože je zjištěné dumpingové rozpětí významné, jeho dopad na situaci výrobního odvětví Společenství během období přezkumného šetření významný nebyl, a to vzhledem k tomu, že podíl na trhu dumpingového dovozu z Indie a dovozu, u nějž bylo zjištěno obcházení, tvořil 1 % celkové spotřeby Společenství. Společnost Jindal nepochybně přispěla ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství. Je však zároveň nutno brát zřetel na to, že i kdyby byl dovoz od společnosti Jindal z analýzy vyňat, nebylo by výrobní odvětví Společenství schopno zotavit se z předchozího dumpingu po zavedení antidumpingových opatření v roce 2001 kvůli obcházení (proti němuž byla přijata opatření teprve na konci roku 2004) a nevhodnosti závazků, které byly zrušeny teprve v loňském roce. Nelze zapomínat, že před uložením cel proti obcházení a zrušením závazků byla úroveň dovozu od indických společností, u něhož byl zjištěn dumping, více než trojnásobná oproti období přezkumného šetření.
5. Závěr o situaci na trhu Společenství
(71)
Množství PET filmu spotřebované na trhu Společenství se zvýšilo o 1 %, zatímco objem prodeje výrobním odvětvím Společenství poklesl o 2 %.
(72)
Hospodářská situace ve výrobním odvětví Společenství se u většiny faktorů újmy zhoršila: výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (- 4 %), objem prodeje (- 2 %) a hodnota (- 5 %), podíl na trhu (- 2 procentní body), peněžní tok a ziskovost, investiční činnost a návratnost investic.
(73)
Restrukturalizační snahy vyvíjené výrobním odvětvím Společenství v oblasti zaměstnanosti, snižování nákladů a zvyšování produktivity na zaměstnance nedokázaly vyrovnat dopad zvyšování cen v průběhu posuzovaného období. Výrobní náklady byly vyšší než prodejní cena. Zároveň s tím působila nízká cenová úroveň dumpingového dovozu z Indie a z dalších zemí, u nichž bylo zjištěno obcházení. Konstatuje se nicméně, že cenový tlak na výrobní odvětví Společenství byl částečně zapříčiňován dovozem společnosti Jindal, u níž během období přezkumného šetření dumping zjištěn nebyl a na niž připadalo zhruba 90 % celkového dovozu PET filmu z Indie.
(74)
S ohledem na výše uvedené zůstává situace výrobního odvětví Společenství nadále nejistá a jakýkoli nárůst dumpingového dovozu by podle vší pravděpodobnosti tuto situaci zhoršil.
D.4 PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ČI OPĚTOVNÉHO OBNOVENÍ ÚJMY
(75)
Jak je uvedeno výše, situace výrobního odvětví Společenství zůstává nejistá. Pokud by měla být zrušena antidumpingová opatření, dojde k významnému nárůstu dumpingového dovozu. Jak již bylo naznačeno ve 46. bodě odůvodnění, indičtí vývozci podléhající antidumpingovému clu disponují potenciálem pro zvýšení svých objemů vývozu ve velkém rozsahu, a jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění, některé z největších vývozních trhů pro PET film ve světě jsou ochraňovány vysokými tarify, zvláště pak trh s PET filmem v USA.
(76)
Při neexistenci antidumpingových cel by indický dumpingový dovoz mohl vyvíjet na trh Společenství významný cenový tlak. Existují proto zjevné náznaky nasvědčující pravděpodobnému obnovení újmy.
(77)
Vzhledem k výše uvedenému by případné vystavení výrobního odvětví Společenství zvýšeným objemům dovozu z Indie za dumpingové ceny způsobilo další zhoršení finanční situace odvětví. Na tomto základě se tudíž činí závěr, že zrušení opatření proti Indii by se vší pravděpodobností mělo za následek obnovení újmy vzniklé výrobnímu odvětví Společenství.
D.5 ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
(78)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se posuzovalo, zda by prodloužení stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku.
(79)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda stanovení zájmu Společenství vycházelo z posouzení všech různých zúčastněných zájmů, tj. ze strany výrobního odvětví Společenství, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku.
(80)
Je třeba připomenout, že podle posouzení při původním šetření není přijetí opatření v rozporu se zájmem Společenství. Dále ta skutečnost, že nynější šetření je přezkumem, a tedy analýzou situace, během níž antidumpingová opatření již byla v platnosti, umožňuje posoudit všechny nežádoucí záporné dopady stávajících antidumpingových opatření na dotčené strany.
(81)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům o pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu neexistují závažné důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.
(82)
Pro účely posouzení pravděpodobného dopadu uložení či neuložení opatření byly vyžádány informace od všech zúčastněných stran, o nichž bylo buď známo, že jsou dotčené, nebo které se přihlásily samy. Na tomto základě Komise rozeslala dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, devíti nezávislým dovozcům a 23 uživatelům. Komise kromě toho kontaktovala všechny ostatní výrobce ve Společenství, kteří neposkytli informace požadované pro spolupráci na šetření, aby získala základní informace o jejich výrobě a prodejích.
1. Dopad na výrobní odvětví Společenství
(83)
Připomíná se, že výrobní odvětví Společenství se nadále nachází ve zranitelné situaci, jež je popsána v 58. až 74. bodě odůvodnění.
(84)
Očekává se, že zachování opatření uleví narušení trhu a stlačování cen. Opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnila přinejmenším udržet své prodeje a požívat výhod úspor z rozsahu.
(85)
V opačném případě, pokud by antidumpingová opatření byla ukončena, je pravděpodobné, že nepříznivý vývoj finanční situace výrobního odvětví Společenství bude přetrvávat, nebo se dokonce zhoršovat. Výrobní odvětví Společenství je obzvláště poznamenáno propadem výnosů, který je důsledkem stlačených cen a klesajícího podílu na trhu.
(86)
Z uvedeného se vyvozuje, že zachování antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství.
2. Dopad na dovozce a uživatele
(87)
Při šetření spolupracovali a úplné odpovědi dodali pouze jeden dovozce/uživatel a čtyři uživatelé. Představují 16,3 % celkové spotřeby PET filmu ve Společenství, a jak uvedli, prodloužení antidumpingových cel by nemělo na jejich společnosti zásadnější dopad.
3. Závěr o zájmu Společenství
(88)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se činí závěr, že uložení opatření by nemělo významný nepříznivý účinek, ba dokonce žádný účinek na situaci uživatelů a dovozců dotčeného výrobku.
(89)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že proti zachování antidumpingových opatření neexistují žádné závažné důvody vyplývající ze zájmu Společenství.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(90)
Všechny strany byly informovány o zásadních skutečnostech a posouzeních, na jejichž základě se zamýšlí doporučit, aby byla stávající antidumpingová opatření zachována. Stranám byla také poskytnuta lhůta pro předložení stanovisek ke sděleným informacím.
(91)
Na základě výše uvedených skutečností a zvážení se činí závěr, že v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení by měl být ukončen částečný prozatímní přezkum omezený na společnost Jindal a mělo by být zachováno antidumpingové clo v sazbě 0 % uložené v původním šetření z dovozu PET filmu vyráběného a vyváženého do Evropského společenství společností Jindal.
(92)
Co se týče přezkumu před pozbytím platnosti, měla by být ve smyslu ustanovení čl. 11 odst. 2 základního nařízení a na základě výše uvedených zjištění zachována antidumpingová opatření použitelná na dovoz PET filmu z Indie.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie, obvykle deklarovaného pod kódy KN ex39206219 a ex39206290, v rozsahu, v němž se tato opatření týkají indického vyvážejícího výrobce Jindal Poly Films Limited, se ukončuje.
Článek 2
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu, který spadá pod kódy KN ex39206219 (kódy TARIC 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 a 3920621994) a ex39206290 (kódy TARIC 3920629033 a 3920629094), pocházejícího z Indie.
2. Sazby konečného antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, jsou pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné clo
(%)
Doplňkový kód TARIC
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Indie
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Indie
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Indie
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Indie
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Indie
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Indie
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Indie
3,5
A753
Všechny ostatní společnosti
17,3
A999
3. Poskytne-li kterákoli strana Komisi dostatek důkazů, že
-
během období od 1. dubna 1999 do 31. března 2000 a od 1. července 2005 do 30. června 2006 nevyvážela zboží popsané v odstavci 1,
-
není ve spojení s některým vývozcem nebo výrobcem, na něhož se vztahují opatření uložená nařízením (ES) č. 366/2006, a
-
po skončení období od 1. července 2005 do 30. června 2006 vyvezla dotčené zboží nebo uzavřela neodvolatelný smluvní závazek na vývoz jeho významného množství do Společenství,
může Rada prostou většinou na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem změnit odstavec 2 přidáním uvedené strany na seznam společností, na něž se vztahují antidumpingová opatření, uvedený v tabulce v odstavci 2, přičemž konečné clo je vážená průměrná sazba cla 3,5 %.
4. Konečné zbytkové antidumpingové clo uvedené v odstavci 2 se tímto rozšiřuje na dovoz téhož polyethylentereftalátového filmu zasílaného z Brazílie a zasílaného z Izraele (ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli) (kódů TARIC 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) s výjimkou těch vyrobených společnostmi:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazílie (doplňkový kód TARIC A569)
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim s. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izrael (doplňkový kód TARIC A570)
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Izrael (doplňkový kód TARIC A691).
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 30. října 2007.