Rådets afgørelse
af 20. december 2000
om iværksættelse af et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner (Media Plus - Udvikling, distribution og markedsføring) (2001-2005)
(2000/821/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 157, stk. 3,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Kommissionen afholdt den 6., 7. og 8. april 1998 i samarbejde med Rådets formandskab en europæisk audiovisuel konference "Den digitale tidsalders udfordringer og muligheder" i Birmingham. Denne høring viste, at der er behov for et styrket program til støtte for den europæiske audiovisuelle industri, især på området udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner. I den digitale tidsalder bidrager aktiviteterne på det audiovisuelle område desuden til at skabe nye arbejdspladser, især inden for produktion og transmission af audiovisuelt indhold.
(2) Rådet tilsluttede sig på mødet den 28. maj 1998 resultaterne af den europæiske audiovisuelle konference i Birmingham og understregede dermed det ønskelige i at fremme udviklingen af en stærk og konkurrencedygtig europæisk audiovisuel programindustri under særligt hensyn til den kulturelle mangfoldighed i Europa og de særlige vilkår for begrænsede sproglige områder.
(3) I rapporten af 26. oktober 1998 fra refleksionsgruppen på højt plan vedrørende den audiovisuelle politik med titlen "Den digitale tidsalder: Europæisk audiovisuel politik" erkendes det, at det er nødvendigt at styrke støtteforanstaltningerne til fremme af spillefilms- og tv-industrien, navnlig ved at give Media-programmet de ressourcer, der svarer til industriens omfang og strategiske betydning.
(4) Udfordringerne i forbindelse med produktion og distribution af samt adgang til audiovisuelt europæisk indhold var hovedtemaet for det audiovisuelle forum "European content for the digital millenium", som Rådets formandskab afholdt den 10. og 11. september 1999 i Helsingfors i samarbejde med Kommissionen.
(5) I sin meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen "Den audiovisuelle politik: den videre udvikling" erkender Kommissionen, at øget offentlig støtte, især på fællesskabsplan, er nødvendig for at styrke den europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne.
(6) I grønbogen om "Konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf" understreges risikoen for knaphed på kvalitetsindhold til det digitale og analoge fjernsynsmarked.
(7) Den offentlige høring om grønbogen, som Kommissionen gennemførte, viste, at det er nødvendigt at skabe gunstige rammer for distribution og markedsføring af europæisk audiovisuelt indhold til de traditionelle og nye medier i et digitalt miljø.
(8) I sine konklusioner af 27. september 1999 om resultaterne af den offentlige høring om grønbogen om konvergens(1) opfordrede Rådet Kommissionen til at tage hensyn til disse resultater ved udarbejdelse af forslag med henblik på foranstaltninger til styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri, herunder multimedieindustrien.
(9) Kommissionen har i meddelelsen om principper og retningslinjer for Fællesskabets audiovisuelle politik i den digitale tidsalder fastlagt prioriteterne for sin indsats inden for den audiovisuelle sektor i perioden 2000-2005.
(10) Kommissionen har iværksat et "Handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri (Media) (1991-1995)", som blev vedtaget ved Rådets afgørelse 90/685/EØF(2), og som blandt andet omfatter aktioner med det formål at støtte udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle produktioner.
(11) På baggrund af grønbogen om strategiske valgmuligheder for en styrkelse af programindustrien som led i Den Europæiske Unions audiovisuelle politik fremsatte Kommissionen i november 1995 et forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af en europæisk garantifond til fremme af film- og fjernsynsproduktionen(3), som Europa-Parlamentet afgav positiv udtalelse om den 22. oktober 1996(4).
(12) Fællesskabets strategi for udvikling og styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri blev bekræftet med programmet Media II (1996-2000), som blev vedtaget ved Rådets afgørelser 95/563/EF(5) og 95/564/EF(6). I betragtning af den viden, der er opnået gennem dette program, bør det forlænges under hensyntagen til de opnåede resultater.
(13) I sin rapport om resultaterne af MEDIA II-programmet (1996-2000) fra 1. januar 1996 til 30. juni 1998 giver Kommissionen udtryk for, at programmet respekterer subsidiaritetsprincippet i forholdet mellem fællesskabsstøtten og den nationale støtte, idet foranstaltningerne under MEDIA II-programmet supplerer og udbygger de nationale mekanismers traditionelle indsatsområder.
(14) Det er nødvendigt at tage hensyn til den audiovisuelle sektors kulturelle aspekter i overensstemmelse med traktatens artikel 151, stk. 4.
(15) I henhold til Rådets forhandlingsmandat til Kommissionen bør Den Europæiske Union under de kommende forhandlinger i Verdenshandelsorganisationen (WTO) ligesom under Uruguay-runden sikre, at Fællesskabet og dets medlemsstater fortsat kan bevare og udvikle deres muligheder for at definere og implementere deres respektive politikker på kulturområdet og med hensyn til den audiovisuelle produktion af hensyn til deres kulturelle mangfoldighed.
(16) Europa Parlamentet, som støtter den samme tilgang og er bevidst om den europæiske audiovisuelle sektors særlige rolle for bevarelsen af den kulturelle mangfoldighed, en sund økonomi og den frie meningstilkendegivelse, bekræftede i sin beslutning af 18. november 1999, at det støttede den handlefrihed inden for den audiovisuelle politik, som blev opnået under Uruguay-runden, og gav udtryk for, at GATS-reglerne (den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser) om kulturelle tjenesteydelser, navnlig i den audiovisuelle sektor, ikke må bringe WTO-parternes kulturelle mangfoldighed og selvstændighed i fare.
(17) For at øge værdien af Fællesskabets indsats er det nødvendigt at sikre komplementariteten mellem de foranstaltninger, der gennemføres på EU-plan og nationale støttemuligheder.
(18) Det er nødvendigt at skabe sammenhæng mellem denne afgørelse og Kommissionens aktion i forbindelse med de nationale støtteforanstaltninger til den audiovisuelle sektor især af hensyn til opretholdelsen af den kulturelle mangfoldighed i Europa, således at de nationale politikker kan udvikle medlemsstaternes produktionspotentiale i passende omfang. Endvidere kan fællesskabsstøtte ydes samtidig med al offentlig støtte.
(19) Det europæiske audiovisuelle marked, som er ved at opstå, kræver, at der udvikles og produceres europæiske programmer, dvs. programmer fremstillet i medlemsstaterne samt programmer fra europæiske tredjelande, der deltager i Media Plus-programmet, eller som har en ramme for samarbejde med det, som opfylder betingelserne i Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv- radiospredningsvirksomhed(7).
(20) Den digitale revolution vil i de næste år bevirke, at adgangen til europæiske audiovisuelle produktioner på grund af nye muligheder for transport af audiovisuelt indhold vil blive lettere, og at også deres udbredelse uden for produktionslandet vil stige.
(21) For at sikre den audiovisuelle programindustris konkurrenceevne skal der bruges nye teknologier ved udvikling, produktion og distribution af programmerne. Som følge heraf bør der sikres en passende og effektiv koordinering med de aktioner, der iværksættes inden for nye teknologier, blandt andet femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002), der blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 182/1999/EF(8). Det fremtidige sjette rammeprogram og de nye muligheder for flersproget produktion, for at sikre kohærens med aktionerne under disse programmer ved navnlig at koncentrere sig om behov og muligheder i de små og mellemstore virksomheder i den audiovisuelle sektor.
(22) Kommissionen vil til fremme af europæiske audiovisuelle projekter undersøge muligheden for supplerende finansiering via andre fællesskabsinstrumenter, især inden for rammerne af "e-Europe" og de initiativer, som følger af konklusionerne af Det Europæiske Råd i Lissabon, f.eks. Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Den Europæiske Investeringsfond (EIF) og rammeprogrammerne for forskning. Branchefolk i den audiovisuelle sektor bør have oplysning om de forskellige former for støtte, der er til rådighed for dem inden for Den Europæiske Union.
(23) I henhold til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon skal Rådet og Kommissionen inden udgangen af 2000 aflægge rapport om den igangværende revision af EIB's og EIF's finansielle instrumenter med henblik på at omdirigere midlerne, så der ydes støtte til iværksættere, højteknologivirksomheder og mikrovirksomheder samt andre initiativer med risikovillig kapital eller garantimekanismer, der foreslås af EIB og EIF. I denne sammenhæng bør der tages særligt hensyn til den audiovisuelle industri for at lette dens adgang til kapitalmarkedet og for at styrke dens konkurrenceevne.
(24) I sin rapport til Det Europæiske Råd om jobmuligheder i informationssamfundet konstaterede Kommissionen, at der ligger et stærkt jobskabelsespotentiale i de nye audiovisuelle tjenester.
(25) Kommissionen har i sin meddelelse om Fællesskabspolitikkerne og beskæftigelsen anerkendt den positive virkning, Media II-programmet har på beskæftigelsen inden for det audiovisuelle område.
(26) Udviklingen af investeringer i den audiovisuelle industri bør derfor fremmes, ligesom medlemsstaterne bør tilskyndes til på forskellig måde at fremme jobskabelse i denne industri.
(27) Det er vigtigt, at Media Plus-programmet gør det muligt at skabe et miljø, der fremmer nye virksomheder og investeringer for at sikre den europæiske audiovisuelle industris plads på verdensmarkedet og den nødvendige fremme af den kulturelle mangfoldighed.
(28) Det bidrag til udvikling af den audiovisuelle sektor, som små og mellemstore virksomheder kan yde, bør udnyttes.
(29) Betingelserne for distribution og markedsføring af europæiske spillefilm på det europæiske og det internationale marked bør forbedres. Det er nødvendigt at tilskynde til samarbejde mellem internationale distributører, nationale distributører, biografejere og producenter, idet netværk af filmudlejere, navnlig små og mellemstore virksomheder, også bør fremmes, og at støtte samordnede initiativer, der åbner mulighed for fælles aktioner for fremvisning af europæiske værker.
(30) Det er nødvendigt at forbedre vilkårene for tv-spredning af europæiske produktioner på det europæiske og det internationale marked. På baggrund af den afgørende rolle, det europæiske fjernsyn kan spille for spredningen af europæiske værker, og den utilstrækkelige sendetid, det for tiden giver disse værker i programlægningen, bør europæiske tv-spredningsforetagender (som defineret i artikel 2 i direktiv 89/552/EØF) fremme den europæiske spredning af programmer ved at købe programmer, der er produceret i andre medlemsstater.
(31) Der bør sikres lettere markedsadgang for uafhængige europæiske produktions- og distributionsvirksomheder samt lettere markedsføring af såvel europæiske audiovisuelle værker som europæiske audiovisuelle virksomheder.
(32) Offentlighedens adgang til den europæiske audiovisuelle kulturarv bør forbedres gennem dens digitalisering og gennem etablering af netværkssamarbejde på europæisk plan.
(33) De europæiske indehavere af indhold bør tilskyndes til at digitalisere deres kataloger og gøre dem tilgængelige på nettet, herunder arkiver og den filmiske kulturarv.
(34) Der bør i forbindelse med støtten til udvikling, distribution og markedsføring tages hensyn til strukturelle mål som udvikling af potentialet i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet og/eller et begrænset sprogligt eller geografisk område, og/eller udvikling af en uafhængig europæisk produktionssektor, herunder små og mellemstore virksomheder.
(35) De associerede lande i Central- og Østeuropa samt Cypern, Malta, Tyrkiet og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, er anerkendt som potentielle deltagere i fællesskabsprogrammer på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der skal aftales med disse lande.
(36) De øvrige europæiske lande, der har underskrevet Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, udgør en integreret del af det europæiske audiovisuelle område og har derfor ret til at deltage i dette program på grundlag af supplerende bevillinger og efter de procedurer, der fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. Disse lande bør, såfremt de ønsker det og under hensyntagen til budgetmæssige overvejelser eller andre prioriteter inden for deres audiovisuelle industrier, kunne deltage i programmet eller nyde godt af en mere begrænset samarbejdsordning på grundlag af supplerende bevillinger efter særlige bestemmelser, der skal aftales med disse lande.
(37) Såfremt programmet ønskes åbnet for europæiske tredjelande, undersøges det først, om deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med fællesskabsretten, især Rådets direktiv 89/552/EØF.
(38) Samarbejde med ikke-europæiske tredjelande, der udvikles på grundlag af fælles, afbalancerede interesser, kan give mulighed for en værditilvækst for den europæiske audiovisuelle industri med hensyn til markedsføring, markedsadgang, distribution, transmission og udnyttelse af europæiske produktioner i disse lande. Medtagelse af tredjelande vil øge bevidstheden om Europas kulturelle mangfoldighed og muliggøre formidling af fælles demokratiske værdier. Et sådant samarbejde bør udvikles på grundlag af supplerende bevillinger og efter særlige bestemmelser, der skal fastlægges i aftaler mellem de berørte parter.
(39) Der anføres i denne afgørelse et finansielt referencegrundlag som omhandlet i punkt 34 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren(9) for hele programmets varighed, uden at det berører budgetmyndighedens beføjelser i henhold til traktaten.
(40) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(10) -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Iværksættelse af programmet og dets formål
1. Der indføres et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner i og uden for Fællesskabet, i det følgende benævnt "programmet", for perioden 1. januar 2001 til 31. december 2005 med det formål at styrke den europæiske audiovisuelle industri.
2. Programmet har følgende mål:
a) at forbedre den europæiske audiovisuelle sektors og herunder de små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne på det europæiske og det internationale marked ved at støtte udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner under hensyntagen til udviklingen af nye teknologier
b) at styrke de sektorer, der bidrager til at fremme den grænseoverskridende udbredelse af europæiske produktioner
c) at sikre respekt for og fremme af den sproglige og kulturelle mangfoldighed i Europa
d) at udnytte den europæiske audiovisuelle kulturarv, især gennem digitalisering og netværkssamarbejde
e) at udvikle den audiovisuelle sektor i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet og/eller et begrænset sprogligt eller geografisk område og at fremme netværk og det grænseoverskridende samarbejde mellem små og mellemstore virksomheder
f) at udbrede nye typer audiovisuelt indhold ved brug af nye teknologier.
Realiseringen af disse mål sker i overensstemmelse med retningslinjerne i bilaget.
Artikel 2
Programmets specifikke mål inden for projektudvikling
Inden for projektudvikling er programmets specifikke mål:
a) ved hjælp af finansiel støtte at fremme udviklingen af produktionsprojekter (fiktion til biograf eller tv, kreative dokumentarfilm, tegne- eller dukkefilm til tv eller biograf, værker, der udnytter den audiovisuelle og filmiske kulturarv), forelagt af uafhængige virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder, og beregnet for de europæiske og de internationale markeder
b) ved hjælp af finansiel støtte at fremme udviklingen af produktionsprojekter, der gør brug af de nye skabelses-, produktions- og transmissionsteknikker.
Artikel 3
Programmets specifikke mål inden for distribution og transmission
Inden for distribution og transmission er programmets specifikke mål:
a) at udbygge den europæiske distributionssektor for film ved at tilskynde distributørerne til at investere i produktion, erhvervelse, markedsføring og fremme af distribution af europæiske spillefilm uden for produktionslandet
b) at fremme en større grænseoverskridende transmission af europæiske film uden for produktionslandet på de europæiske og de internationale markeder gennem tilskyndelsesforanstaltninger til fremme af distribution og fremvisning af dem i biograferne, navnlig ved at opfordre til samordnede markedsføringsstrategier
c) at styrke distributionssektoren for europæiske produktioner på medier til privat brug ved at tilskynde distributørerne til at investere i digital teknologi og markedsføring af europæiske produktioner uden for produktionslandet
d) at fremme udbredelse i og uden for Fællesskabet af europæiske tv-programmer, der er produceret af uafhængige selskaber, ved at fremme samarbejdet mellem tv-selskaber på den ene side og uafhængige europæiske distributører og producenter på den anden side
e) at fremme oprettelsen af kataloger over europæiske digitale produktioner til udnyttelse gennem de nye medier
f) at støtte sproglig mangfoldighed i europæiske audiovisuelle værker og spillefilm.
Artikel 4
Programmets specifikke mål inden for markedsføring og markedsadgang
Inden for markedsføring og markedsadgang er programmets mål:
a) at lette og fremme markedsføring og udbredelse af europæiske audiovisuelle værker og spillefilm ved kommercielle arrangementer, på faglige messer samt audiovisuelle festivaler i Europa og i resten af verden, for så vidt som disse arrangementer kan spille en vigtig rolle til fremme af europæiske værker og etableringen af netværkssamarbejde mellem branchefolk
b) at fremme netværkssamarbejdet mellem europæiske operatører ved at støtte nationale offentlige eller private markedsføringsorganers fælles aktiviteter på det europæiske og det internationale marked.
Artikel 5
Finansielle bestemmelser
1. Modtagerne af fællesskabsstøtte skal sørge for en væsentlig del af finansieringen, som kan omfatte al anden offentlig finansiering. Fællesskabets andel kan ikke overstige 50 % af omkostningerne ved aktionerne. I de tilfælde, der er udtrykkeligt anført i bilaget, kan der dog finansieres op til 60 % af omkostningerne ved aktionerne.
2. Det finansielle referencegrundlag til gennemførelsen af dette program er for den i artikel 1, stk. 1, nævnte periode på 350 mio. EUR. Den vejledende sektorbaserede fordeling af dette beløb findes i punkt 1.5 i bilaget. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.
3. Med forbehold af de aftaler og konventioner, som Fællesskabet er kontraherende part i, skal de virksomheder, der er omfattet af programmet, være og forblive ejet, enten direkte eller ved majoritetsdeltagelse, af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater.
Artikel 6
Finansiel støtte
Den finansielle støtte, der bevilges i henhold til programmet, ydes i form af forskud, der tilbagebetales på visse betingelser, eller tilskud som fastsat i bilaget. Tilbagebetalinger fra aktioner under programmet samt tilbagebetalinger fra aktioner under programmerne Media (1991-1995) og Media II (1996-2000) anvendes til at dække behovene under Media Plus-programmet.
Artikel 7
Gennemførelse af denne afgørelse
1. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages, for så vidt angår de emneområder, der er nævnt i det følgende, efter forvaltningsproceduren i artikel 8, stk. 2:
a) de generelle retningslinjer for alle de foranstaltninger, der er beskrevet i bilaget
b) indholdet af indkaldelserne af forslag, fastlæggelsen af kriterier og procedurer for projekternes udvælgelse
c) spørgsmål om den årlige interne fordeling under programmet, herunder mellem de påtænkte aktioner inden for udvikling, markedsføring og distribution
d) overvågning og evaluering af aktionerne
e) alle forslag om tildeling af fællesskabsmidler på over 200000 EUR om året, for så vidt angår projektudvikling, og på over 300000 EUR om året, for så vidt angår distribution, samt på over 200000 EUR om året pr. modtager, for så vidt angår markedsføring. Disse tærskler kan revideres af udvalget i lyset af erfaringerne
f) udvælgelsen af pilotprojekter, jf. artikel 10.
2. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse for så vidt angår alle andre emneområder vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 8, stk. 3. Denne procedure anvendes også ved det endelige valg af kontorerne for faglig bistand.
3. Den faglige bistand fastlægges i de bestemmelser, der vedtages i forbindelse med finansforordningen.
4. Kommissionen underretter regelmæssigt og i god tid Europa-Parlamentet og Rådet om, hvor langt man er kommet med gennemførelsen af denne afgørelse, især for så vidt angår anvendelsen af de disponible midler.
Artikel 8
Udvalg
1. Kommissionen bistås af et udvalg.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.
Fristen i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.
4. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 9
Sammenhæng og komplementaritet
1. Når Kommissionen gennemfører dette program, sikrer den i nært samarbejde med medlemsstaterne den generelle sammenhæng og komplementaritet med andre fællesskabspolitikker, -programmer og -aktioner, der har indvirkning på det audiovisuelle område.
2. Kommissionen sikrer en effektiv forbindelse mellem dette program og de programmer og aktioner på det audiovisuelle område, der gennemføres som led i Fællesskabets samarbejde med tredjelande og kompetente internationale organisationer.
Artikel 10
Pilotprojekter
1. Under hele programmets varighed iværksættes der pilotprojekter med henblik på at forbedre adgangen til europæisk audiovisuelt indhold og på at drage fordel af de muligheder, der åbnes som følge af udviklingen og indførelsen af ny og innovativ teknologi, herunder digitalisering og nye spredningsformer.
2. I forbindelse med udvælgelsen af de pilotprojekter, som skal iværksættes, bistås Kommissionen af tekniske rådgivningsgrupper, bestående af eksperter, udpeget af medlemsstaterne. Listen over de projekter, der kan komme i betragtning, forelægges jævnligt for udvalget efter proceduren i artikel 8, stk. 2.
Artikel 11
Programmets åbning over for tredjelande
1. Dette program er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med betingelserne i associeringsaftalerne eller tillægsprotokollerne hertil vedrørende deltagelse i fællesskabsprogrammer, der er indgået eller skal indgås med disse lande.
2. Cypern, Malta, Tyrkiet og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, kan deltage i programmet på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der skal aftales med disse lande.
3. Ud over de i stk. 1 og 2 nævnte lande kan de lande, der har tiltrådt Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, deltage i programmet på grundlag af supplerende bevillinger og på betingelser, der skal fastlægges i aftalerne mellem de berørte parter.
4. Åbningen af programmet for de i stk. 1, 2 og 3 nævnte europæiske tredjelande er betinget af en forudgående undersøgelse af, om deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med gældende fællesskabsret, herunder med artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 89/552/EØF.
5. Programmet er ligeledes åbent for samarbejde med andre tredjelande på grundlag af supplerende bevillinger og efter særlige bestemmelser og eventuelt på medfinansieringsvilkår, der skal fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. De i stk. 3 nævnte europæiske tredjelande, der ikke måtte ønske fuld deltagelse i programmet, kan indgå i et samarbejde med programmet på de betingelser, der er fastsat i nærværende stykke.
Artikel 12
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen sikrer, at der foretages forudgående vurdering, overvågning og efterfølgende evaluering af de aktioner, der er omhandlet i denne afgørelse. Den sørger for, at programmerne er tilgængelige, og at iværksættelsen er gennemsigtig.
2. Efter afslutningen af projekterne evaluerer Kommissionen, hvorledes de er udført, og hvilke virkninger deres gennemførelse har haft, for at kunne fastslå, om de oprindeligt fastsatte mål er nået.
3. Efter to års gennemførelse af programmet skal Kommissionen, efter at have forelagt Media-Udvalget sagen, forelægge Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en evalueringsrapport om programmets virkninger og effektivitet på grundlag af de opnåede resultater. Denne rapport ledsages i givet fald af forslag til tilpasninger.
4. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en udførlig beretning om gennemførelsen og resultaterne af programmet efter dets afslutning.
Artikel 13
Ikrafttræden
Denne afgørelse har virkning fra den 1. januar 2001.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2000.
Rozhodnutí Rady
ze dne 20. prosince 2000
o provádění programu na podporu rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl (MEDIA Plus - Rozvoj, distribuce a propagace) (2001-2005)
(2000/821/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 157 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Od 6. do 8. dubna 1998 Komise ve spolupráci s úřadujícím předsednictvím pořádala Evropskou audiovizuální konferenci v Birminghamu na téma "Úkoly a možnosti digitálního věku". Tento konzultační proces odhalil potřebu zesíleného programu podpory evropského audiovizuálního průmyslu, zejména v oblasti rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl. Navíc v digitálním věku činnosti v audiovizuální oblasti také přispívají k vytváření nových pracovních míst, zejména při tvorbě a distribuci audiovizuálního obsahu.
(2) Dne 28. května 1998 Rada schválila výsledky Evropské audiovizuální konference v Birminghamu a zdůraznila nutnost podpory rozvoje silného a konkurenceschopného programu evropského audiovizuálního průmyslu, zejména s přihlédnutím k evropské kulturní rozmanitosti a zvláštním podmínkám v jazykově omezených oblastech.
(3) Zpráva skupiny na vysoké úrovni pro audiovizuální politiku ze dne 26. října 1998 nazvaná "Digitální věk a evropská audiovizuální politika" uznává potřebu posílit podpůrná opatření pro filmový a audiovizuální průmysl, zejména dotováním programu MEDIA prostředky úměrnými velikosti a strategickému významu tohoto průmyslu.
(4) Úkoly tvorby, distribuce a dostupnosti evropského audiovizuálního obsahu byly hlavními tématy, která se diskutovala na fóru o audiovizuální politice nazvaném "Evropský obsah v digitálním tisíciletí", pořádaném úřadujícím předsednictvím ve spolupráci s Komisí v Helsinkách ve dnech 10. a 11. září 1999.
(5) Ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ministrů nazvaném "Audiovizuální politika: další postup" uznává Komise potřebu nárůstu veřejné podpory, zejména na úrovni Společenství, pro posílení konkurenceschopnosti evropského audiovizuálního průmyslu.
(6) Zelená kniha o "Sbližování odvětví telekomunikací, médií a informačních technologií a důsledk y pro regulaci" zdůrazňuje riziko nedostatku kvalitního obsahu na digitálním a analogovém televizním trhu.
(7) Veřejná diskuse k Zelené knize Komise zdůraznila potřebu vytvoření rámce na podporu distribuce a propagace evropského audiovizuálního obsahu pro tradiční a nová média v digitálním prostředí.
(8) Ve svých závěrech ze dne 27. září 1999 o výsledcích veřejné diskuse k Zelené knize o konvergenci [1] Rada vyzvala Komisi k tomu, aby tyto výsledky vzala v úvahu při vypracování návrhů opatření k posílení evropského audiovizuálního odvětví, včetně multimediálního odvětví.
(9) Ve svém sdělení ze dne 14. prosince 1999 "Zásady a hlavní směry audiovizuální politiky Společenství v digitálním věku" vymezila Komise své priority v audiovizuálním odvětví pro období 2000-2005.
(10) Komise uskutečnila "Akční program na podporu rozvoje evropského audiovizuálního průmyslu (MEDIA) (1991-1995)", který byl přijat rozhodnutím Rady 90/685/EHS [2] a který zahrnoval zejména opatření navržená k podpoře rozvoje a distribuce evropských audiovizuálních děl.
(11) dále k Zelené knize "Strategické možnosti posílení evropského programového průmyslu v souvislostech audiovizuální politiky Evropské unie" Komise předložila v listopadu 1995 návrh na rozhodnutí Rady o založení Evropského záručního fondu na podporu filmové a televizní tvorby [3], ke kterému Evropský parlament vydal příznivé stanovisko dne 22. října 1996 [4].
(12) Strategie Společenství pro rozvoj a posílení evropského audiovizuálního průmyslu byla potvrzena v programu MEDIA II (1996 - 2000), přijatém rozhodnutím Rady 95/563/ES [5] a rozhodnutím Rady 95/564/ES [6]. Na základě zkušeností získaných z programu je s přihlédnutím k získaným výsledkům vhodné zajistit jeho prodloužení.
(13) Ve zprávě o výsledcích programu MEDIA II (1996-2000) od 1. ledna 1996 do 30. června 1998 Komise shledala, že program vyhovuje zásadě subsidiarity podpory Společenství ve vztahu k vnitrostátním podporám, protože oblasti uplatnění MEDIA II doplňují oblasti uplatnění tradičních vnitrostátních podpůrných mechanismů.
(14) Je nezbytné vzít v úvahu kulturní rysy audiovizuálního odvětví v souladu s čl. 151 odst. 4 Smlouvy.
(15) V souladu s vyjednávacím pověřením uděleným Komisi Radou v nadcházejících jednáních Světové obchodní organizace (WTO) by Unie měla zajistit, že si stejně jako v Uruguayském kole Společenství a jeho členské státy podrží možnost uchování a rozvoje jejich schopnosti vymezit a uskutečňovat své kulturní a audiovizuální politiky za účelem zachování vlastní kulturní rozmanitosti.
(16) Zastávaje stejný přístup uznal Evropský parlament v usnesení ze dne 18. listopadu 1999 zvláštní roli evropského audiovizuálního odvětví při udržování kulturního pluralismu, zdravé ekonomiky a svobody slova, znovu potvrdil svůj závazek ve prospěch volnosti jednání v oblasti audiovizuální politiky uzavřený v Uruguayském kole a vyjádřil názor, že pravidla kulturních služeb Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS), zejména v audiovizuálním odvětví, by neměla ohrozit kulturní rozmanitost a nezávislost smluvních stran WTO.
(17) Za účelem zvýšení přidané hodnoty opatření Společenství je nezbytné zajistit doplňkovost mezi opatřeními učiněnými na úrovni Společenství a vnitrostátními formami podpory.
(18) Je nezbytné zavést soulad mezi tímto rozhodnutím a akcí Komise týkající se vnitrostátních opatření na podporu audiovizuálního odvětví, zejména v zájmu zachování kulturní rozmanitosti v Evropě, a to umožněním vnitrostátním politikám odpovídajícím způsobem rozvíjet tvůrčí potenciál v členských státech. Navíc podpora Společenství může být spojena s kteroukoli veřejnou podporou.
(19) Vytvoření evropského audiovizuálního trhu vyžaduje rozvoj a tvorbu evropských děl, tj. děl majících původ v členských státech a děl majících původ v evropských třetích zemích účastnících se programu MEDIA Plus nebo v rámci spolupráce vyhovující podmínkám směrnice Rady 89/552/EHS ze dne 3. října 1989 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání [7].
(20) V průběhu příštích let digitální revoluce způsobí, že se evropská audiovizuální díla stanou díky novým způsobům přenosu audiovizuálního obsahu snadněji přístupnými a dostupnějšími mimo zemi svého původu.
(21) Konkurenceschopnost průmyslu audiovizuálních programů záleží na využití nových technologií ve fázích vývoje, tvorby a distribuce programu. Je tudíž vhodné zajistit přiměřenou a účinnou koordinaci s opatřeními podniknutými na poli nových technologií, zejména v pátém rámcovém programu Evropského společenství v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací (1998-2002) přijatém rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 182/1999/ES [8], v budoucím šestém rámcovém programu a novými příležitostmi pro mnohojazyčnou tvorbu, za účelem sladění s opatřeními učiněnými v rámci těchto programů, se zvláštním zaměřením na potřeby a možnosti malých a středních podniků na audiovizuálním trhu.
(22) Za účelem podpory evropských audiovizuálních projektů Komise posoudí možnosti dalšího financování na základě jiných nástrojů Společenství, zejména v rámci "e-Evropy" a iniciativ vyplývajících ze závěrů Evropské rady na zasedání v Lisabonu, jako jsou Evropská investiční banka (EIB), Evropský investiční fond (EIF), a rámcových výzkumných programů. Oborníci v audiovizuálním odvětví by měli být informováni o různých typech podpor, které jim jsou k dispozici v rámci Evropské unie.
(23) V souladu se závěry Evropské rady, která se sešla v Lisabonu, podají Rada a Komise do konce roku 2000 zprávu o průběžném přezkoumání finančních nástrojů EIB a EIF za účelem přesměrování finančních prostředků na zakládání nových podniků, společností s moderním technologickým vybavením a mikropodniků, stejně jako na podporu dalších činností v oblasti rizikového kapitálu či iniciativ v oblasti garančních mechanismů navrhovaných EIB a EIF. V této souvislosti by měla být věnována zvláštní pozornost audiovizuálnímu průmyslu za účelem zlepšení jeho přístupu na kapitálové trhy a posílení jeho konkurenceschopnosti.
(24) Ve své zprávě Evropské radě "Pracovní příležitosti v informační společnosti" poukázala Komise na významný potenciál tvorby pracovních příležitostí, který nové audiovizuální služby poskytují.
(25) Ve sdělení o politikách Společenství ve prospěch zaměstnanosti uznala Komise pozitivní vliv programu MEDIA II na zaměstnanost v audiovizuálním odvětví.
(26) Je proto vhodné napomáhat rozvoji investic v evropském audiovizuálním průmyslu a vyzvat členské státy, aby podpořily vytváření pracovních příležitostí v uvedeném průmyslu různými prostředky.
(27) Program MEDIA Plus by měl umožnit vytvoření prostředí příznivého pro podnikatelské schopnosti a investice, aby zajistil evropskému audiovizuálnímu odvětví prostor v celosvětové ekonomice a účinnou podporu kulturní rozmanitosti.
(28) Příspěvek malých a středních podniků k rozvoji audiovizuálního odvětví by měl být dobře využit.
(29) Je nezbytné zlepšit podmínky pro distribuci a propagaci evropských filmových děl na evropském a mezinárodním trhu. Měla by být podporována spolupráce mezi mezinárodními a vnitrostátními distributory, provozovateli kin a producenty, napomáháno vytváření sítí mezi distributory, zejména malými a středními podniky, a měly by být podporovány společné akce za účelem podpory společných programových opatřeních na evropské úrovni.
(30) Je nezbytné zlepšit podmínky televizního vysílání evropských děl na evropském a mezinárodním trhu. Vzhledem k hlavní roli, kterou mohou hrát televizní kanály při šíření evropských děl, a nedostatečnému času, který v současné době věnují takovým dílům ve svých programech, je důležité, aby evropské subjekty televizního vysílání (vymezené článkem 2 směrnice 89/552/EHS) podporovaly evropské vysílání programů nákupem děl vyrobených v jiných členských státech.
(31) Je nezbytné usnadnit přístup na trh nezávislým evropským produkčním a distribučním společnostem a podporovat jak evropská díla, tak evropské společnosti v audiovizuálním odvětví.
(32) Měl by být zlepšen veřejný přístup k evropskému audiovizuálnímu dědictví, zvláště prostřednictvím digitalizace tohoto dědictví a vytvářením sítě na evropské úrovni.
(33) Evropští majitelé obsahů by měli být podporováni v digitalizaci a vytváření sítě katalogů, včetně archivů a filmového dědictví.
(34) Podpora rozvoje, distribuce a propagace by měla vzít v úvahu strukturální cíle, jako jsou například rozvíjení potenciálu v zemích a regionech s nízkou kapacitou audiovizuální tvorby nebo v jazykově či zeměpisně omezených oblastech nebo rozvoj nezávislého evropského produkčního odvětví, zejména malých a středních podniků.
(35) Přidružené země střední a východní Evropy, Kypr, Malta, Turecko a ty země ESVO, které jsou stranami Dohody EHP, jsou pokládány za možné účastníky programů Společenství na základě dodatečných rozpočtových položek a v souladu s postupy dohodnutými s těmito zeměmi.
(36) Ostatní evropské země, které jsou stranami Úmluvy Rady Evropy o přeshraničním televizním vysílání, jsou nedílnou součástí evropské audiovizuální oblasti, a měly by tedy být oprávněny k účasti na tomto programu na základě dodatečných rozpočtových položek v souladu s postupy, které stanoví dohody mezi zúčastněnými stranami. Tyto země by měly být schopné, pokud si tak přejí s ohledem na rozpočtové otázky nebo na priority jejich audiovizuálního průmyslu, účastnit se programu a těžit z něj v rámci omezené spolupráce na základě dodatečných rozpočtových položek a zvláštních opatření, na kterých se zúčastněné strany dohodnou.
(37) Otevření programu evropským třetím zemím podléhá předběžnému přezkoumání slučitelnosti jejich vnitrostátních právních předpisů s předpisy Společenství, zejména se směrnicí Rady 89/552/EHS.
(38) Spolupráce s mimoevropskými třetími zeměmi rozvíjená na základě vzájemných a vyvážených zájmů může umožnit evropskému audiovizuálnímu průmyslu získat specifickou hodnotu v oblasti propagace, přístupu na trh, distribuce, šíření a využívání evropských děl v těchto zemích. Zahrnutí třetích zemí zvýší míru povědomí o kulturní rozmanitosti Evropy a podpoří rozšíření společných demokratických hodnot. Tato spolupráce by měla být rozvíjena na základě dodatečných rozpočtových položek a zvláštních opatření založených na dohodách mezi zúčastněnými stranami.
(39) Finanční referenční částka ve smyslu bodu 34 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu [9] je zahrnuta do tohoto rozhodnutí po celou dobu trvání programu, aniž tím jsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu vymezené Smlouvou o ES.
(40) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [10],
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zavedení a cíle programu
1. Zavádí se program na podporu rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl uvnitř a vně Společenství (dále jen "program") na dobu od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2005 s cílem posílit evropský audiovizuální průmysl.
2. Cíle programu jsou
a) zlepšení konkurenceschopnosti evropského audiovizuálního odvětví, včetně malých a středních podniků, na evropském a mezinárodním trhu podporou rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl, se zřetelem k rozvoji nových technologií;
b) posílení odvětví, která pomáhají zlepšit nadnárodní pohyb evropských děl;
c) respektování a propagace jazykové a kulturní rozmanitosti v Evropě;
d) zhodnocování evropského audiovizuálního dědictví, zvláště digitalizací a vytvořením sítě;
e) rozvoj audiovizuálního odvětví v zemích a regionech s nízkou kapacitou audiovizuální tvorby nebo v jazykově nebo zeměpisně omezených oblastech a posílení vytváření sítě a mezinárodní spolupráce mezi malými a středními podniky;
f) šíření nových typů audiovizuálního obsahu užitím nových technologií.
Tyto cíle jsou uskutečňovány v souladu s podrobnými opatřeními uvedenými v příloze.
Článek 2
Specifické cíle programu v oblasti rozvoje
Specifické cíle programu v oblasti rozvoje jsou
a) podporovat poskytováním finanční podpory rozvoj tvůrčích projektů (hrané filmy pro kino nebo televizi, tvůrčí dokumenty, animované filmy pro televizi nebo kino, díla využívající audiovizuální a filmové dědictví) předkládaných nezávislými podniky, zejména malými a středními, určených na evropský a mezinárodní trh;
b) podporovat poskytováním finanční podpory rozvoj tvůrčích projektů, které využívají nových tvůrčích a výrobních technik a technik šíření.
Článek 3
Specifické cíle programu v oblasti distribuce a šíření
Specifické cíle programu v oblasti distribuce a šíření jsou
a) posílit evropské distribuční odvětví v oblasti filmu podporou distributorů k investicím do tvorby, nákupu, obchodování a propagace zahraničních evropských filmů;
b) podporovat větší nadnárodní šíření zahraničních evropských filmů na evropském a mezinárodním trhu prostřednictvím iniciativ ve prospěch jejich distribuce a promítání v kinech, mimo jiné podporou koordinace obchodních strategií;
c) posílit distribuční odvětví evropských děl na médiích určených k soukromému užívání podporou distributorů k investicím do digitální technologie a do propagace zahraničních evropských děl;
d) podporovat oběh, ve Společenství a mimo něj, evropských televizních programů vyrobených nezávislými společnostmi podporou spolupráce mezi provozovateli vysílání na jedné straně a nezávislými evropskými distributory a producenty na straně druhé;
e) podporovat vytváření katalogů evropských děl v digitálním formátu určených pro využívání novými médii;
f) podporovat jazykovou rozmanitost evropských audiovizuálních a filmových děl.
Článek 4
Specifické cíle programu v oblasti propagace a přístupu na trh
V oblasti propagace a přístupu na trh program směřuje k
a) usnadňování a podpoře propagace a pohybu evropských audiovizuálních a filmových děl na obchodních výstavách, veletrzích a audiovizuálních festivalech v Evropě a ve světě, protože takové akce mohou hrát významnou roli při propagaci evropských děl a při vytváření sítě odborníků;
b) podporou vytváření sítě evropských provozovatelů podporováním společných činností na evropském a mezinárodním trhu prostřednictvím vnitrostátních veřejných nebo soukromých zařízení pro propagaci.
Článek 5
Financování
1. Příjemci podpory Společenství nesou podstatnou část financování, které může zahrnovat jakékoli veřejné financování. Financování Společenstvím nepřesáhne 50 % nákladů na daná opatření. V případech výslovně uvedených v příloze však tato částka může dosáhnout 60 % nákladů na daná opatření.
2. finanční referenční částka pro provádění programu na období uvedené v čl. 1 odst. 1 činí 350 milionů EUR. Rozdělení uvedené částky podle odvětví je vymezeno v bodě 1.5 přílohy. Roční prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.
3. Aniž jsou dotčeny dohody a smlouvy, jichž je Společenství smluvní stranou, musí být podniky, které jsou příjemci programu, vlastněny a nadále být vlastněny, ať přímo nebo většinovou účastí, členskými státy nebo státními příslušníky členských států.
Článek 6
Finanční podpora
Finanční podpora v rámci programu může být poskytnuta formou podmíněně vratných záloh nebo dotací vymezených v příloze. Splátky z opatření prováděných v rámci programu společně se splátkami z opatření prováděných v rámci programu MEDIA (1991 - 1995) a programu MEDIA II (1996-2000) jsou přidělovány na potřeby programu MEDIA Plus.
Článek 7
Provádění tohoto rozhodnutí
1. Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí týkající se níže uvedených záležitostí budou přijata řídícím postupem stanoveným v čl. 8 odst. 2:
a) obecné zásady pro všechna opatření popsaná v příloze;
b) obsah výzev k podávání návrhů, vymezení kritérií a postupů pro výběr projektů;
c) otázky týkající se každoročního vnitřního rozdělení programových zdrojů, včetně rozdělení mezi opatřeními v odvětvích rozvoje, propagace a distribuce;
d) opatření pro sledování a hodnocení akcí;
e) jakýkoli návrh na přidělení prostředků Společenství nad 200000 EUR v případě rozvoje nebo 300000 EUR v případě distribuce a 200000 EUR na příjemce a na rok v případě propagace. Tyto meze může Komise přezkoumat na základě zkušenosti;
f) výběr pilotních projektů stanovených v článku 10.
2. Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí týkající se všech ostatních záležitostí budou přijata poradním postupem stanoveným v čl. 8 odst. 3. Tento postup se použije také při konečném výběru úřadů technické pomoci.
3. Technická pomoc se řídí ustanoveními přijatými na základě finančního nařízení.
4. Komise pravidelně a včas informuje Evropský parlament a Radu o provádění tohoto rozhodnutí, především o využití dostupných prostředků.
Článek 8
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
4. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 9
Soudržnost a doplňkovost
1. Při provádění programu Komise v těsné spolupráci s členskými státy zajistí obecnou soudržnost a doplňkovost s ostatními politikami, programy a akcemi Společenství, které se týkají audiovizuální oblasti.
2. Komise zajistí koordinaci mezi tímto programem a dalšími programy a akcemi v audiovizuální oblasti prováděnými na základě spolupráce Společenství s třetími zeměmi a příslušnými mezinárodními organizacemi.
Článek 10
Pilotní projekty
1. po celou dobu trvání programu jsou prováděny pilotní projekty zaměřené na zlepšení přístupu k evropskému audiovizuálnímu obsahu a na využívání příležitostí vyplývajících z rozvoje a zavádění nových a inovačních technologií, včetně digitalizace a nových metod šíření.
2. Při výběru prováděných pilotních projektů se Komise poradí s technickými konzultačními skupinami složenými z odborníků určených členskými státy. Seznam možných projektů je pravidelně předkládán výboru postupem podle čl. 8 odst. 2.
Článek 11
Otevření programu pro třetí země
1. Program je otevřen účasti přidružených zemí střední a východní Evropy za podmínek stanovených v dohodách o přidružení nebo v dodatkových protokolech týkajících se účasti na programech Společenství uzavřených nebo připravovaných k uzavření s těmito zeměmi.
2. Program je otevřen účasti Kypru, Malty, Turecka a těch zemí ESVO, které jsou členy Dohody o EHP na základě dodatečných rozpočtových položek v souladu s postupy, které budou s těmito zeměmi dohodnuty.
3. Program je otevřen účasti zemí, které jsou stranami Úmluvy Rady Evropy o přeshraniční televizi, jiných než těch, které jsou uvedeny v odstavcích 1 a 2, na základě dodatečných rozpočtových položek a v souladu s podmínkami, které stanoví dohody mezi zúčastněnými stranami.
4. Otevření programu pro evropské třetí země uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 podléhá předběžnému přezkoumání slučitelnosti jejich vnitrostátních právních předpisů s právními předpisy Společenství, včetně čl. 6 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady 89/552/EHS.
5. Program je otevřen pro spolupráci s dalšími třetími zeměmi na základě dodatečných prostředků a specifických úprav, včetně finanční spoluúčasti v rámci dohodnutých postupů, které stanoví dohody mezi zúčastněnými stranami. Evropské třetí země uvedené v odstavci 3, které si nepřejí plnou účast v programu, se mohou zapojit do spolupráce za podmínek stanovených v tomto odstavci.
Článek 12
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí, aby opatření přijatá podle tohoto rozhodnutí podléhala hodnocení předem a sledování a následnému hodnocení ve snaze zajistit přístupnost programu a jeho průhlednost.
2. Po ukončení projektů vyhodnotí Komise způsob, jakým byly uskutečněny, a dopad jejich provedení s cílem posoudit, zda byly dosaženy původní cíle.
3. Komise přednese věc Výboru pro média a poté předloží Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru hodnotící zprávu o vlivu a účinnosti programu na základě výsledků získaných po dvou letech jeho provádění. Tato zpráva je popřípadě doprovázena návrhy změn.
4. Po ukončení programu Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru podrobnou zprávu o provedení a výsledcích programu.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2001.
V Bruselu dne 20. prosince 2000.