KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1833/98 af 25. august 1998 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Taiwan
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (2), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
(1) Kommissionen offentliggjorde den 26. november 1997 en meddelelse i, De Europæiske Fællesskabers Tidende (3), om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af cykler med oprindelse i Taiwan og iværksatte en undersøgelse.
(2) Proceduren indledtes på grundlag af en klage indgivet af European Bicycle Manufacturers' Association (EBMA) på vegne af producenter, der repræsenterer en væsentlig del af den samlede produktion af cykler i Fællesskabet. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til at begrunde iværksættelsen af en procedure.
(3) Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt deres sammenslutninger, repræsentanterne for Taiwan og de klagende EF-producenter om indledningen af proceduren.
(4) Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt. Flere eksporterende producenter i Taiwan samt klagende EF-producenter, importører, forhandlere og forbrugerorganisationer tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede om det, blev hørt.
(5) I betragtning af det store antal EF-producenter, som udtrykkeligt støttede klagen, besluttede Kommissionen at anvende stikprøver og udsendte spørgeskemaer til et repræsentativt udsnit af klagende EF-producenter og modtog detaljerede oplysninger fra dem, som omhandlet i betragtning 46 og 47.
(6) I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Taiwan anvendtes der også stikprøver i forbindelse med dem, og Kommissionen udsendte spørgeskemaer til et repræsentativt udsnit af disse producenter og modtog detaljerede oplysninger fra dem, som omhandlet i betragtning 21-25.
(7) Kommissionen sendte også spørgeskemaer til de importører, som den vidste var berørt af sagen.
(8) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig afgørelse vedrørende dumping og skade, og aflagde også kontrolbesøg hos følgende selskaber, som udvalgtes til stikprøven:
a) EF-producenter
- Cycleurope International SA, Romilly sur Seine
- Derby Cycle Werke GmbH, Cloppernberg
- Kynast AG, Quakenbrück
- Tunturipyörä OY, Turku
- Bianchi FIV SpA, Treviglio
- Batavus BV, Heerenveen
- Monarch Crescent AB, Varberg
- BH SA/BIALSA SA, Vitoria
- Raleigh Industries Ltd, Nottingham.
b) Eksporterende producenter i Taiwan
- Fritz Jou Manufacturing Co., Ltd, Taichung
- Giant Manufacturing Co., Ltd, Taichung
- Merida Industry Co., Ltd, Yuanlin
- Ming Cycle Industrial Co., Ltd, Taichung
- Overlord Industries Corp., Tainan.
c) Forbundne importører i Fællesskabet
- Giant Europe BV, Lelystad
- Giant Deutschland GmbH, Düsseldorf
- Giant Holland BV, Lelystad,
- Merida-Fahrrad-Vertriebs GmbH, Engelskirchen.
(9) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. november 1996 til 31. oktober 1997 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1994 til udløbet af undersøgelsesperioden.
B. TIDLIGERE PROCEDURER
(10) I oktober 1991 indledtes der allerede en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af cykler med oprindelse i Taiwan og Folkerepublikken Kina, som bevirkede, at der indførtes en endelig antidumpingtold på 30,6 % på importen fra Kina (4). Da der konstateredes en de minimis-dumpingmargen for importen af cykler med oprindelse i Taiwan, afsluttedes proceduren vedrørende denne import (5).
(11) I april 1996 indledte Kommissionen en undersøgelse vedrørende omgåelse af den antidumpingtold, der var indført på importen af cykler med oprindelse i Kina, hvorefter Rådet i januar 1997 udvidede den endelige antidumpingtold på importen af cykler fra Kina til også at omfatte importen af visse dele til cykler fra Kina (6).
(12) I februar 1994 var der blevet indledt en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af cykler med oprindelse i Indonesien, Malaysia og Thailand, som bevirkede, at der indførtes en endelig antidumpingtold på op til 29,1 % for Indonesien, 39,4 % for Malaysia og 39,2 % for Thailand (7).
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(13) Denne procedure omfatter som ovennævnte procedurer alle cykeltyper (herunder transportcykler) uden hjælpemotor og med eller uden kuglelejer (i det følgende benævnt »cykler«). Det fremgår af undersøgelsen, at flere hundrede cykelmodeller produceret i Taiwan solgtes både til markedet i Taiwan og Fællesskabet. Hvor mange afhænger af, hvilke særlige egenskaber producenterne kombinerer, når de samler cyklerne. Trods forskelle som følge af disse kombinationer konstateredes det, at alle de forskellige cykelmodeller, der er til rådighed på begge markeder, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål.
(14) Med henblik på denne undersøgelse blev de ovenfor nævnte cykler inddelt i fire basiskategorier, fortrinsvis efter anvendelsesformål:
A) alle terrængående cykler, også kaldt mountainbikes
B) turcykler og bycykler
C) juniorcykler og børnecykler
D) andre cykler (sports- og racercykler og alle andre cykler).
(15) Der findes imidlertid ingen klare skillelinjer mellem de forskellige kategorier, da de overlapper hinanden. I flere tilfælde kan en eller flere egenskaber ændre en cykels klassificering fra en kategori til en anden. Desuden vil brugerne ofte anvende en cykel, der er klassificeret i en bestemt kategori, til en lang række forskellige formål. De blev derfor anset for at være en og samme vare med henblik på denne procedure.
2. Samme vare
(16) På grund af det store antal modeller er det svært at finde identiske modeller til en sammenligning mellem cykler, der fremstilles i Taiwan og eksporteres til Fællesskabet, cykler, der fremstilles og sælges i Taiwan, og cykler, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen og sælges på markedet i Fællesskabet. Selv om disse cykler almindeligvis ikke er identiske, har de samme grundlæggende tekniske og fysiske egenskaber. Under alle omstændigheder har undersøgelsen vist, at det på grundlag af forskelle i den pågældende vare ikke er muligt at konkludere, at den vare, som EF-erhvervsgrenen fremstiller og sælger på markedet i Fællesskabet, eller den vare, som de eksporterende producenter fremstiller og sælger på hjemmemarkedet, ikke kan anses for at være samme vare som den vare, der er omfattet af undersøgelsen.
(17) Eksporterende producenter fra Taiwan fremsatte temmelig modstridende bemærkninger til spørgsmålet om, hvorvidt deres eksportvarer til Fællesskabet var samme varer som cykler, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen.
En del nævnte, at de cykler, de eksporterede til Fællesskabet, var af lavere kvalitet end dem, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen.
Undersøgelsen bekræftede, at nogle af de importerede cykler fra Taiwan ikke er af høj kvalitet, og den viste desuden, at nogle af EF-producenterne også fremstillede og solgte cykler af samme kvalitet.
(18) I modsætning hertil hævdede andre eksporterende producenter i Taiwan, at deres cykler ikke var ombyttelige og derfor ikke kunne sammenlignes med dem, som EF-erhvervsgrenen producerede, på grund af den avancerede produktionsteknologi, der anvendtes. Som eksempel nævntes det, at EF-producenterne næsten ikke fremstiller cykelstel af aluminium, idet aluminium anses for at være et hightech-materiale. De hævdede derfor, at deres vare ikke var samme vare som en af EF-erhvervsgrenens varer.
Det fremgik af undersøgelsen, at EF-producenterne fremstiller cykelstel af aluminium, selv om aluminiumsstel i de seneste år især er blevet importeret fra asiatiske lande som Kina, fordi importprisen på disse stel er lavere end produktionsomkostningerne i Fællesskabet. Ikke desto mindre fremstiller EF-erhvervsgrenen cykler med aluminiumsstel.
(19) På grundlag af ovenstående oplysninger og i mangel af bevis på, at taiwanske cykler ikke kan ombyttes og sammenlignes med cykler, der er fremstillet i Fællesskabet, fastslår Kommissionen, at ovennævnte krav ikke er berettiget. Det konkluderes derfor, at cykler, der fremstilles i Taiwan og sælges på hjemmemarkedet, og cykler, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen på markedet i Fællesskabet, er samme vare i overensstemmelse med artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«) som cykler, der eksporteres til Fællesskabet fra Taiwan.
D. STIKPRØVE AF EKSPORTERENDE PRODUCENTER I TAIWAN
1. Generelt
(20) I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Taiwan besluttede Kommissionen at anvende en stikprøve i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen.
For at sætte Kommissionen i stand til at udtage en stikprøve blev eksporterende producenter i henhold til artikel 17, stk. 2, i grundforordningen anmodet om at give sig til kende inden for en frist på tre uger fra indledningen af proceduren og forelægge grundlæggende oplysninger om deres salg på eksport- og hjemmemarkedet, produktionstrin samt navnene på alle forbundne selskaber og deres aktiviteter i cykelsektoren. Kommissionen kontaktede også myndighederne i Taiwan.
2. Forhåndsudvælgelse til stikprøve
(21) 37 selskaber i Taiwan gav sig til kende og forelagde de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist. Imidlertid var kun 31 af dem eksporterende producenter, medens resten var forhandlere. Selskaber, der solgte egenproducerede cykler til Fællesskabet i undersøgelsesperioden og udtrykte ønske om at deltage i stikprøven, blev anset for at være samarbejdsvillige selskaber og der blev taget hensyn dertil ved udvælgelsen til stikprøven. De tegnede sig for ca. 85 % af den samlede importmængde fra Taiwan til Fællesskabet.
(22) Samarbejdsvillige selskaber, som ikke blev udtaget til den endelige stikprøve, blev underrettet om, at en antidumpingtold på importen af deres varer ville blive beregnet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 6, i grundforordningen.
(23) Selskaber, der ikke gav sig til kende inden for den fastsatte frist, blev anset for at være ikke-samarbejdsvillige selskaber.
3. Udvælgelse til stikprøve
(24) Udvælgelsen til stikprøven blev foretaget i samråd med de eksporterende producenter og deres sammenslutning. De taiwanske myndigheder blev holdt underrettet. De fem udvalgte selskaber i stikprøven, som samarbejdede på alle områder i forbindelse med undersøgelsen, fik beregnet en individuel dumpingmargen og toldsats.
(25) Kommissionen udvalgte også et selskab som reserve til stikprøven, der, selv om det skulle besvare spørgeskemaet, kun ville blive undersøgt, hvis der var et selskab i den egentlige stikprøve, som senere skulle nægte at samarbejde. Det pågældende selskab blev også underrettet om, at en eventuel antidumpingtold på dets eksport ville blive beregnet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 6, i grundforordningen, medmindre det blev udvalgt som erstatning for et selskab i den egentlige stikprøve, og at det i så tilfælde ville få beregnet en individuel dumpingmargen og toldsats.
4. Individuel undersøgelse af selskaber, der ikke er udvalgt til stikprøven
(26) Kommissionen modtog anmodning om individuel undersøgelse fra to selskaber, som ikke udvalgtes til stikprøven. Begge anmodninger omfattede imidlertid ikke en besvarelse af spørgeskemaet inden for den fastsatte frist som omhandlet i artikel 17, stk. 3, i grundforordningen. Anmodningerne blev derfor afvist og de pågældende selskaber underrettet herom.
E. DUMPING
1. Normal værdi
a) Global repræsentativitet
(27) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først, om hver eksporterende producents salg af cykler på hjemmemarkedet var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet.
Det viste sig, at tre producenter havde et repræsentativt salg af cykler på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. To producenters salg på hjemmemarkedet udgjorde under 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet. For disse to producenter beregnedes den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen.
b) Varetypernes sammenlignelighed
(28) Som i tidligere antidumpingprocedurer vedrørende cykler konstaterede Kommissionen, at det var yderst vanskeligt at foretage en sammenligning af cykelmodeller på hjemmemarkedet og cykelmodeller til eksport, da der findes et meget stort udvalg af kombinationer af egenskaber. Under disse omstændigheder og for at undgå mange justeringer, som det i de fleste tilfælde ville være nødvendigt at basere på et skøn, blev det foreløbigt besluttet at fastsætte den normale værdi for de tre eksporterende producenter med repræsentativt salg på hjemmemarkedet på grundlag af en beregnet værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. Ved at anvende en beregnet værdi, på grundlag af produktionsomkostningerne til de eksporterede modeller, tages der hensyn til alle nævnte kombinationer af egenskaber.
c) Normal værdi baseret på en beregnet værdi
(29) Den beregnede værdi blev fastsat ved sammenlægning af fremstillingsomkostningerne til hver eksporterende producents eksportmodeller, et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SG& A«) samt et rimeligt beløb for fortjeneste.
(30) Kommissionen undersøgte så, om hver af de tre producenters repræsentative salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen.
Det konstateredes, at alle de tre pågældende producenter havde solgt over 20 %, men under 90 % af deres varer med tab på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, dvs. til priser under fremstillingsomkostningerne plus SG& A. Det blev derfor fastslået, at Kommissionen kun skulle anvende den vejede gennemsnitlige fortjeneste for hver af de tre producenter på deres fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet til fastsættelsen af en beregnet normal værdi.
(31) For de tre producenter med repræsentativt hjemmemarkedssalg anvendtes disse selskabers beløb for SG& A og fortjeneste. For de to producenter uden repræsentativt hjemmemarkedssalg anvendtes det vejede gennemsnit af de faktiske beløb for SG& A og fortjeneste for de tre producenter med repræsentativt salg, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen.
2. Eksportpris
(32) Almindeligvis solgte de eksporterende producenter i stikprøven til uafhængige producenter på markedet i Fællesskabet. Følgelig blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.
(33) To eksporterende producenter solgte betydelige mængder af cykler til markedet i Fællesskabet via forbundne importører i forskellige medlemsstater. For disse transaktioner blev eksportprisen beregnet på grundlag af den pris, til hvilken de importerede varer første gang solgtes videre til en uafhængig køber i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Ved beregningen af eksportprisen tog Kommissionen hensyn til alle omkostninger, herunder told og afgifter, der påløb mellem import og videresalg til den første uafhængige køber, samt en normal fortjeneste, således at der kunne fastsættes en pålidelig eksportpris frit Fællesskabets grænse. Der anvendtes en fortjeneste fastsat på grundlag af oplysninger fra samarbejdsvillige uafhængige importører.
3. Sammenligning
(34) Med henblik på at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i påkommende tilfælde, og hvor det var berettiget, justeret for forskelle i prisernes sammenlignelighed i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen.
Der blev foretaget justeringer for forskelle i rabatter, afslag, transport-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, omkostninger til søfragt og søforsikring, kreditomkostninger, omkostninger til kundeservice, provisioner og, som nærmere beskrevet i det følgende, forskelle i handelsled.
(35) Fire eksporterende producenter anmodede om justering af den normale værdi for forskelle i handelsled, herunder forskelle i OEM-salg (Original Equipment Manufacturer).
Det fremgår af undersøgelsen, at de pågældende producenter blandede eksportsalg til OEM-kunder sammen med salget af ikke-mærkevarer til forhandlere, og at den ønskede justering snarere vedrørte salg af ikke-mærkevarer i forhold til salg af mærkevarer end OEM-salg i forhold til salg via andre kanaler.
(36) Kommissionen undersøgte først, om det var muligt at indrømme en sådan justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), og i), i grundforordningen. Kun to af de producenter, der anmodede om justering, havde et repræsentativt salg på hjemmemarkedet.
Et selskab med et repræsentativt salg på hjemmemarkedet, som anmodede om justering for handelsled, solgte selv mærkevarer på hjemmemarkedet til forhandlere og detailhandlere og eksporterede mærkevarer og ikke-mærkevarer til forhandlere. Selskabet fremsatte sin anmodning på grundlag af en global forskel i priser mellem salget på hjemmemarkedet til forhandlere og til detailhandlere. Selskabet undlod imidlertid at påvise konsekvente og tydelige forskelle i sælgernes funktioner og priser i de forskellige handelsled på hjemmemarkedet som omhandlet i artikel 2, stk. 10, litra d), nr. i), i grundforordningen. Det blev derfor fastslået, at den ønskede justering for forskelle i handelsled ikke var berettiget, for så vidt som den var baseret på, at eksportsalget gik til forhandlere, medens salget på hjemmemarkedet både gik til forhandlere og detailhandlere, uden konsekvente og tydelige forskelle i funktioner og priser.
(37) Det andet selskab med et repræsentativt salg på hjemmemarkedet hævdede, at de relevante handelsled ikke fandtes på hjemmemarkedet.
Selskabet havde kun solgt mærkevarer på hjemmemarkedet, fortrinsvis til detailhandlere, og havde eksporteret mærkevarer og ikke-mærkevarer til forhandlere. Selskabet vurderede de påståede forskelle i handelsled ved at kræve en justering svarende til de omkostninger, der påløb på hjemmemarkedet til reklamer, salgsfremstød, oplagring og lønninger til salgs- og marketingpersonale. De justeringer, der ønskedes på grundlag af ovennævnte omkostninger, er imidlertid ikke i sig selv tilstrækkelige til at begrunde forskelle i funktioner vedrørende bestemte handelsled. Det var derfor ikke muligt at foretage justeringer på dette grundlag.
(38) Undersøgelsen viste imidlertid, at en eksporterende producent, som ikke havde anmodet om justering for handelsled, kun solgte ikke-mærkevarer til både forhandlere på hjemmemarkedet og til forhandlere på eksportmarkedet. Da samme handelsled findes på hjemmemarkedet for ikke-mærkevarer og på eksportmarkedet, havde Kommissionen mulighed for at beregne en justering for handelsled i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), og i), i grundforordningen. Det pågældende beløb blev fastsat på grundlag af forskellen mellem selskabets bruttomargen på hjemmemarkedssalg af ikke-mærkevarer til forhandlere og de andre selskabers bruttomargener på repræsentativt hjemmemarkedssalg af mærkevarer. For selskaber uden repræsentativt salg på hjemmemarkedet fastsattes beløbet på grundlag af gennemsnittet af justeringen for selskaber med repræsentativt salg på hjemmemarkedet. Dette skete, fordi der til beregningen af den normale værdi for selskaber uden repræsentativt salg på hjemmemarkedet blev anvendt SG& A og fortjeneste for selskaber med et repræsentativt salg på hjemmemarkedet.
4. Dumpingmargener
a) Metode
(39) Den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi for hver enkelt model som fastlagt i betragtning 29, 30 og 31, sammenlignedes ab fabrik med den vejede gennemsnitlige eksportpris for hver enkelt model som omhandlet i betragtning 32 og 33.
b) Dumpingmargener for selskaber i stikprøven
(40) Denne sammenligning viste, som beskrevet i betragtning 34 til 39 ovenfor, at der fandt dumping sted med hensyn til alle selskaber, som samarbejdede på alle områder i forbindelse med undersøgelsen. De således fastlagte dumpingmargener varierer, og Kommissionen beregnede derfor en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for hver eksporterende producent. De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, er følgende:
TABELPOSITION
c) Dumpingmargen for samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven
(41) Samarbejdsvillige selskaber, som ikke udvalgtes til stikprøven (jf. betragtning 22, 25 og 26), fik tildelt den gennemsnitlige dumpingmargen for selskaber, som indgik i stikprøven, vejet på grundlag af deres eksportmængde til Fællesskabet. Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, er denne foreløbige dumpingmargen 5,4 %.
d) Dumpingmargen for selskaber, som ikke var samarbejdsvillige
(42) For selskaber, som ikke var samarbejdsvillige, fastsattes en dumpingmargen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen. Da samarbejdsniveauet var højt (jf. betragtning 21), blev det anset for hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for selskaber, som ikke var samarbejdsvillige, på samme niveau som den højeste dumpingmargen for et selskab i stikprøven. Det ville være belønning for manglende samarbejdsvilje og tilskynde til omgåelse at antage, at dumpingmargenen for eksporterende producenter, som ikke var samarbejdsvillige, var lavere end den, der konstateredes for en samarbejdsvillig eksporterende producent.
Denne foreløbige dumpingmargen, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, er således 18,2 %.
F. EF-ERHVERVSGREN
1. Repræsentativitet
(43) Inden undersøgelsen indledtes, og for at bekræfte den nødvendige støtte til klagen, anmodede Kommissionen alle producenter i Fællesskabet, som den havde kendskab til, om at indgive grundlæggende oplysninger vedrørende deres respektive produktionsmængder og klarlægge deres holdning til klagen. EF-producenter, som tegner sig for omkring 60 % af den samlede produktion i Fællesskabet, støttede udtrykkeligt klagen.
(44) I henhold til artikel 4, stk. l, i grundforordningen undersøgte Kommissionen, hvorvidt producenter, der støttede klagen og som selv importerede nogle af cyklerne fra Taiwan til dumpingpriser, burde udelukkes fra definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet.
Det konstateredes, at der var tale om en forholdsvis lille import i forhold til de nævnte producenters samlede produktion i Fællesskabet, og at deres vigtigste interesser således var i Fællesskabet. Det blev fastslået, at de nævnte producenters begrænsede import var en defensiv reaktion imod lavprisimporten fra Taiwan og ikke en import, fordi de pågældende ikke var i stand til at producere de cykeltyper, der importeredes. På dette grundlag blev det besluttet, at sådanne producenter ikke skulle holdes uden for definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet. Der blev ikke taget hensyn til oplysningerne vedrørende denne import ved fastlæggelsen af de skadesfaktorer, som berørte erhvervsgrenens situation.
(45) De EF-producenter, som støtter klagen, udgør således erhvervsgrenen i Fællesskabet i overensstemmelse med artikel 4, stk. l, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen, idet deres samlede produktion udgør en væsentlig del af den samlede produktion i Fællesskabet (i det følgende benævnt »EF-erhvervsgren«).
2. Stikprøve og udvælgelse til stikprøve
(46) I betragtning af det store antal EF-producenter, som udtrykkeligt støttede klagen, blev undersøgelsen af situationen for EF-erhvervsgrenen som sådan ved anvendelse af en stikprøve begrænset til et rimeligt antal parter, der tilhører denne erhvervsgren. I overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen udvalgte Kommissionen en stikprøve af EF-producenter (i det følgende benævnt »stikprøven«), som dækkede et repræsentativt udsnit af selskabsstørrelser, produktionsintegration og varesammensætning samt en stor produktionsmængde. Til udvælgelsen blev der også taget hensyn til omfanget af importen af taiwanske cykler til de forskellige medlemsstater for at dække en så stor del af hele Fællesskabets område som muligt.
En sådan stikprøve, der er udvalgt af en meget stor gruppe klagende selskaber, anses derfor for at være repræsentativ for EF-erhvervsgrenen.
(47) Der blev sendt spørgeskemaer til tolv EF-producenter, og det var først hensigten at lade ti deltage i stikprøven og anvende to som reserve.
På grund af den dårlige situation for cykelindustrien i Fællesskabet måtte en af de udvalgte producenter lukke og en anden, som var tæt på at gå fallit, var tvunget til helt at omlægge sine aktiviteter i januar 1997 og var således ikke i stand til at udfylde Kommissionens spørgeskema. En forholdsvis lille producent, som også var i færd med en intern omstruktureringsproces, havde ikke tilstrækkeligt personale til at samarbejde med Kommissionen.
De øvrige ni selskaber, herunder dem, der oprindeligt udvalgtes som reserve, blev anset for stadig at udgøre en repræsentativ stikprøve af EF-erhvervsgrenen (ca. 40 % af erhvervsgrenens samlede transaktioner i otte medlemsstater), og det blev således ikke anset for nødvendigt at inddrage andre selskaber i stikprøven.
G. SKADE
(48) Skadessituation for EF-erhvervsgrenen blev vurderet på grundlag af to kategorier af oplysninger.
Den første kategori vedrører overordnede skadesfaktorer som forbrug, import såvel som EF-erhvervsgrenens salg, markedsandel, produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse og beskæftigelse. Disse oplysninger blev indhentet fra medlemsstaterne, de nationale cykelbrancheforeninger, de klagende EF-producenter og fra databaser, som dækker hele Fællesskabet (Comext og Eurostat). Med hensyn til oplysningerne fra de klagende selskaber blev de efterprøvet i det omfang, det var muligt hos de nationale cykelbrancheforeninger og medlemsstaterne.
Den anden kategori af oplysninger vedrører visse præstationsrelaterede skadesfaktorer som rentabilitet, priser og deres udvikling, prisunderbud og prisunderminering. Disse oplysninger blev indhentet fra individuelle EF-producenter i stikprøven.
1. Forbrug i Fællesskabet
(49) Med henblik på denne undersøgelse blev det samlede forbrug i Fællesskabet fastlagt på grundlag af klagende og ikke-klagende EF-producenters og samlevirksomheders samlede salg på markedet i Fællesskabet og den samlede import af cykler til Fællesskabet.
Fra 1994 til undersøgelsesperioden faldt forbruget i Fællesskabet 16 % udtrykt i mængde og 11 % udtrykt i værdi.
2. Import af cykler til dumpingpriser fra Taiwan
a) Mængde, værdi og forholdsmæssig markedsandel af importen fra Taiwan
(50) På grundlag af de foreliggende statistiske oplysninger steg importen af cykler fra Taiwan mellem 1994 og undersøgelsesperioden 25 % udtrykt i mængde og 1 % udtrykt i værdi. Dette viser en gennemsnitlig negativ tendens i importprisen. De største stigninger i mængden skete i 1996 (+ 286 000 enheder) og i undersøgelsesperioden (+ 261 000 enheder). Stigningen i importen fra Taiwan dækker helt den lille forbedring i forbruget mellem 1996 og undersøgelsesperioden såvel som nedgangen i importen fra Kina (- 63 000 enheder) efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger ved udgangen af 1993 og nedgangen i importen fra Malaysia, Indonesien og Thailand (- 496 000 enheder) efter indførelsen af foranstaltninger ved udgangen af 1995.
(51) En gennemgang af oplysningerne fra taiwanske eksportører i stikprøven viste, at 60 % af importen er mountainbikes (kategori A), 13 % er by- og turcykler (kategori B), 23 % børnecykler (kategori C) og 4 % alle andre cykeltyper (kategori D).
(52) I hele den undersøgte periode øgedes markedsandelen 50 % udtrykt i mængde og 14 % udtrykt i værdi, dvs. fra 11,7 % til 17,5 % og fra 10,8 % til 12,3 %. Udviklingen i importen fra Taiwan viser, at markedsandelen udtrykt i mængde er forbundet med nedennævnte fald i gennemsnitspriserne. I 1995, hvor importpriserne faldt 8 %, øgedes markedsandelen 6 % udtrykt i mængde. I 1996, hvor importpriserne faldt 9 % i forhold til 1995, øgedes markedsandelen 30 %. I undersøgelsesperioden, hvor importpriserne faldt med endnu 2 % i forhold til 1996, øgedes markedsandelen 14 %.
b) Gennemsnitlig importpris på cykler fra Taiwan
(53) På grundlag af de foreliggende Eurostat-oplysninger viser udviklingen i gennemsnitsprisen for al import fra Taiwan fra 1994 til undersøgelsesperioden en nedgang på 19 % ved udgangen af undersøgelsesperioden. Denne nedgang bekræftedes også ved den detaljerede analyse af salgspriserne i denne periode for de taiwanske selskaber, som indgik i stikprøven.
Ud fra besvarelserne af Kommissionens spørgeskema fra de taiwanske producenter i stikprøven faldt gennemsnitspriserne på cykler til uafhængige kunder 13 % fra 1995 til undersøgelsesperioden, hvilket bekræfter den negative tendens i importpriserne i hele den undersøgte periode.
c) Prisunderbud
(54) Det fremgik af undersøgelsen, at taiwanske cykler på markedet i Fællesskabet enten solgtes:
- direkte til ikke-forbundne kunder (forhandlere, grossister, stormagasiner osv.) eller
- indirekte via forbundne salgsselskaber, som så solgte videre til samme slags kunder, også til detailhandlere.
Der solgtes både mærkevarer og ikke-mærkevarer. I sidstnævnte tilfælde fik cyklerne fra Taiwan amerikanske eller europæiske mærkenavne.
Undersøgelsen har vist, at EF-producenterne i stikprøven også solgte tilsvarende typer eller solgte til tilsvarende kundetyper, nemlig forhandlere, grossister, stormagasiner og detailhandlere.
(55) Med hensyn til den vare, der er omfattet af undersøgelsen, blev der anmodet om detaljerede specifikationer i de spørgeskemaer, der sendtes til begge EF-producenter og taiwanske eksportører i stikprøven. På grundlag af disse oplysninger var Kommissionen i stand til at identificere lignende eller sammenlignelige modeller, som fremstilles og sælges af både EF-producenter og taiwanske producenter på markedet i Fællesskabet, og den kunne således foretage en prissammenligning for hver enkelt model.
De oplysninger, der indhentedes i løbet af undersøgelsen, bekræftede, at når de vigtigste egenskaber ved en cykel har samme udseende og/eller er af en sammenlignelig kvalitet, er eventuelle variationer i andre mindre vigtige egenskaber ikke af en sådan art, at de skaber en væsentlig forskel mellem en cykel og en anden cykel. De vigtigste egenskaber anses for at være stel og gaffel, gearsystemet, dvs. både for- og baggear, frihjul og antal tænder i kædetandhjulet samt bremsesystemet.
(56) På dette grundlag kunne ca. 100 forskellige modeller, som udgjorde ca. 600 000 enheder, der solgtes på markedet i Fællesskabet, dvs. over 60 % af salget hos de taiwanske eksportører i stikprøven, sammenlignes direkte med de cykler, der blev fremstillet i Fællesskabet. For at vurdere mulige prisunderbud blev der foretaget en sammenligning af priserne på sammenlignelige cykler under tilsvarende salgsvilkår. Der blev taget hensyn til forskelle i salgsbetingelser eller handelsled, som indvirkede direkte på prissammenligningen, og i påkommende tilfælde blev de taiwanske eksportørers salgspriser justeret på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
(57) Prissammenligningen viste underbudsmargener i undersøgelsesperioden, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens salgspriser, fra 11,6 % til 28,7 %, afhængigt af den taiwanske eksportør i stikprøven, og der konstateredes en gennemsnitsmargen på 15 %.
3. Situationen for EF-erhvervsgrenen
a) Produktion
(58) Fra 1994 til undersøgelsesperioden var der en nedgang i EF-erhvervsgrenens produktion på 20 %. Dette viser, at erhvervsgrenen havde store vanskeligheder i den undersøgte periode. Det fremgår af undersøgelsen, at nedgangen i produktionen skyldtes flere konkurser og selskabslukninger i Fællesskabet på grund af den vanskelige situation på markedet. For at overleve skiftede flere EF-producenter fra produktion af hele cykler over til samling eller delvis samling af cykler og importerede de vigtigste cykeldele (stel, forgaffel, håndtag osv.) fra lande som Taiwan, Kina og Indien.
(59) En undersøgelse af produktionstallene viste, at produktionen af cykler i kategori A, dvs. mountainbikes, var det vigtigste produktionssegment i 1994 og udgjorde 45,8 % af den samlede produktion i Fællesskabet. Forholdene ændrede sig i undersøgelsesperioden. Produktionen af cykler i kategori B (turcykler og bycykler) steg og blev EF-erhvervsgrenens vigtigste produktionssegment. Mellem 1994 og indtil undersøgelsesperioden gik produktionen især tilbage i kategori A, hvor der var en nedgang på over 1,5 mio. enheder. Produktionen af børnecykler faldt også, men dens andel i produktionens sammensætning ændrede sig ikke meget.
b) EF-erhvervsgrenens kapacitet og kapacitetsudnyttelse
(60) Med hensyn til produktionen kan cykelindustrien i Europa anses for at være en sæsonbestemt aktivitet. Som hovedregel starter sæsonen i marts i de fleste medlemsstater og slutter i september. Cykelkollektionerne til den følgende sæson præsenteres for fagfolk i september (forhandlere, agenter, detailhandlere osv.). Det betyder, at produktionen er meget intensiv i visse måneder af året (fra januar til marts), kapacitetsudnyttelsen når sit højdepunkt med omkring 85 %, og i andre måneder (juni, juli og december) ligger kapaciteten under 40 %. Selv om skifteholdene udvides, og der eventuelt ansættes midlertidigt personale, kræver EF-producenternes produktion en høj kapacitet, hvis den skal kunne opfylde efterspørgslen i de måneder, hvor der er spidsbelastning. Dette forklarer til en vis grad, hvorfor den gennemsnitlige udnyttelsesgrad er temmelig lav.
(61) Fra 1994 til undersøgelsesperioden blev EF-erhvervsgrenens kapacitet reduceret 18 % af samme årsager som dem, der var ansvarlige for produktionsnedgangen, samt på grund af den omstrukturering, som flere EF-producenter havde iværksat.
(62) På nuværende tidspunkt er der tre store grupper på markedet i Fællesskabet, som tegner sig for ca. 28 % af markedsandelen for hele Fællesskabet (8). Men i modsætning til den påstand, der fremsattes af taiwanske eksportører og flere importører, er der ikke nogen fare for, at der vil opstå en monopolsituation på markedet i Fællesskabet. Der er faktisk et stort antal uafhængige producenter.
(63) Trods nedgangen i kapaciteten på 18 % var kapacitetsudnyttelsen 58 % i 1994 og formindskedes 3 % i hele den undersøgte periode, hvilket tydede på et nedsat aktivitetsniveau i EF-erhvervsgrenen. På baggrund af den nuværende situation for cykelindustrien i Europa fastslås det, at det er nødvendigt med en udnyttelsesgrad på ca. 70 % i denne form for industri, hvis der skal skabes positive virkninger for omkostninger og rentabilitet.
c) Lagre
(64) I 1994 omfattede lagermængden leveringer til seks til ni uger, hvorimod den kun var til fire til syv uger i undersøgelsesperioden. Flere faktorer som en del EF-producenters omstrukturering af produktionsaktiviteterne og nødvendigheden af at ændre marketingstrategi for at opfylde markedets krav og samtidig begrænse produktionsrisici kan forklare denne tendens. Da cykelindustrien er en sæsonbestemt aktivitet i Fællesskabet, indebærer det på den anden side, at det er vigtigt at opretholde et vist lagerniveau til at opfylde forventet eller uventet efterspørgsel på markedet. Undersøgelsen har vist en ændring i lagerbehovet i de senere år. Cykelmarkedet er blevet langt mere modebestemt, og kunderne afgiver ikke længere ordrer på store mængder på forhånd. Dette forklarer især, hvorfor lagrene bliver mindre.
d) Salg på markedet i Fællesskabet
(65) Fra 1994 til undersøgelsesperioden var der en nedgang på 22 % (ca. 1,4 mio. enheder) i EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forbundne kunder på markedet i Fællesskabet. Som med hensyn til produktionen var det især i forbindelse med kategori A (mountainbikes) og C (børnecykler). Der var en nedgang i salget af mountainbikes til uafhængige kunder fra 3,5 mio. enheder i 1994 til 2,1 mio. enheder i undersøgelsesperioden. Der solgtes 1,9 mio. børnecykler i 1994, men kun 1,5 mio. i undersøgelsesperioden.
(66) Salgsværdien formindskedes 14 %, dvs. mindre end i mængde, hvilket tyder på en positiv udvikling i de gennemsnitlige salgspriser. Men fra 1996 til undersøgelsesperioden formindskedes salget 2 % både i mængde og i værdi.
e) Gennemsnitlige salgspriser og prisudvikling
(67) Mellem 1994 og undersøgelsesperioden var der en positiv udvikling i salgspriserne. Stigningen i de gennemsnitlige salgspriser afspejler også en ændring i produktionens sammensætning (jf. betragtning 60). På grund af omfattende konkurrence fra dumpingimport fra Taiwan, specielt i det lave og mellemliggende markedssegment for mountainbikes, koncentrerede EF-erhvervsgrenen sig om produkter af højere kvalitet og visse kategorier af cykler.
(68) Prisanalyser i bestemte medlemsstater og særskilte analyser for hver enkelt kategori har vist, at tendensen i salgspriserne var mindre gunstig i medlemsstater som Det Forenede Kongerige, Frankrig og Tyskland, hvor det meste af importen stammer fra Taiwan.
(69) Desuden har prisudviklingen for hver enkelt kategori for ensartede modeller vist, at gennemsnitspriserne faldt fra 5 til 15 % i kategori A afhængigt af medlemsstat, hvorimod priserne udviklede sig mere gunstigt for de kategorier, hvor importen fra Taiwan var mere begrænset (kategori B og D).
f) Rentabilitet
(70) EF-producenterne i stikprøven havde et negativt gennemsnitligt udbytte på salget af den pågældende vare fra 1995 til undersøgelsesperioden. Fra et mindre positivt resultat i 1994 blev rentabiliteten negativ trods de pågældende producenters bestræbelser på at omstrukturere og nedbringe omkostningerne. Produktionskapaciteten gik ned, og folk blev afskediget. Det fremgår af undersøgelsen, at selv om de gennemsnitlige salgspriser steg, formindskedes den solgte mængde betydeligt (- 22 %) mellem 1994 og undersøgelsesperioden.
g) Markedsandel
(71) Tendensen i markedsandelen viser, at EF-erhvervsgrenen hele tiden havde tab af markedsandele, specielt til fordel for importen fra Taiwan. Mellem 1994 og undersøgelsesperioden mistede EF-erhvervsgrenen 7 % af markedsandelen udtrykt i mængde og 4 % af markedsandelen udtrykt i værdi. Med hensyn til mængde udgør ovennævnte nedgang et salgstab på over 450 000 enheder. I 1995 forøgedes markedsandelen 4 %, men fortsatte så med at formindskes til udgangen af undersøgelsesperioden. Med hensyn til værdi fulgte udviklingen i markedsandelen samme tendens.
h) Investeringer
(72) Der blev foretaget direkte investeringer i maskiner med det formål at øge effektiviteten og automatiseringen i produktionsprocessen. Undersøgelsen viser, at investeringerne i cykelindustrien var meget begrænset (ca. 2 % af nettoudbyttet på salget til ikke-forbundne kunder i Fællesskabet). Forbruget var faldende, og alene EF-producenternes kapacitet var stor nok til at dække 80 % af det samlede forbrug i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. I betragtning af situationen på markedet er det derfor ikke nødvendigt at øge produktionskapaciteten.
i) Beskæftigelse
(73) Der var en nedgang på 15 % i antallet af beskæftigede. Mere end 2 400 mennesker blev afskediget i hele den undersøgte periode.
4. Konklusion vedrørende skade
(74) Antidumpingtolden på importerede cykler til dumpingpriser med oprindelse i Kina, Malaysia, Thailand og Indonesien førte til et betydeligt fald i dumpingimporten til Fællesskabet og genskabte loyale vilkår på markedet. Dette burde have ført til en bedring af EF-erhvervsgrenens situation i 1994 og 1996.
(75) Trods disse positive virkninger på markedet i Fællesskabet fra 1994 til undersøgelsesperioden var der en nedgang i de vigtigste skadesfaktorer vedrørende EF-erhvervsgrenen, nemlig produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og salgsværdi, markedsandel, rentabilitet, beskæftigelse og investeringer.
Produktionen faldt 20 % og kapacitetsudnyttelsen 3 % trods nedsat produktionskapacitet (- 18 %). Salget steg 22 % i mængde og 14 % i værdi. I den pågældende periode mistede erhvervsgrenen 4 % af markedet i værdi og 7 % i mængde. Rentabiliteten var hele tiden negativ trods omstruktureringsbestræbelser, investeringsniveauet faldt 11 %, og der var et fald i beskæftigelsen på 15 %.
(76) Analysen af den undersøgte periode viste, at der var en nedgang på 3 % i EF-erhvervsgrenens produktion og på 2 % i salgsmængden trods en positiv udvikling i forbruget mellem 1996 og undersøgelsesperioden og antidumpingtolden på importen fra Malaysia, Indonesien og Thailand. Som resultat heraf forhindrede yderligere tab af markedsandele både med hensyn til mængde (-3 %) og værdi (-2 %), at der skete en forbedring i situationen for den pågældende erhvervsgren. Rentabiliteten var fortsat negativ, og der blev føjet yderligere tab til de tab, der allerede var forekommet.
(77) På baggrund af den negative udvikling i ovennævnte skadesindikatorer i hele den undersøgte periode blev det fastslået, at den pågældende erhvervsgren har lidt væsentlig skade som omhandlet i artikel 3 i grundforordningen.
H. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(78) Med henblik på konklusionerne vedrørende årsagen til den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen, undersøgte Kommissionen virkningerne af andre kendte faktorer og deres følger for situationen for den pågældende erhvervsgren. En sådan analyse skal sikre, at skade, der er forvoldt af sidstnævnte faktorer, ikke tilskrives dumpingimporten.
Andre kendte faktorer som forbrugsudviklingen, anden import af cykler til Fællesskabet, konkurrence fra andre EF-producenter på markedet og EF-erhvervsgrenens eksport analyseres i det følgende.
2. Dumpingimport fra Taiwan
(79) Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at importen til Fællesskabet af cykler fra Taiwan var meget høj i hele perioden. I 1994 importeredes over 2 mio. enheder fra Taiwan, dvs. over 39 % af den samlede import. Ved udgangen af undersøgelsesperioden blev Taiwan efter et drastisk fald i importen fra andre lande den største importør med 55 % af al import til Fællesskabet. Rent faktisk steg importen af cykler fra Taiwan fra 1994 til udgangen af undersøgelsesperioden 25 % i mængde og 1 % i værdi. De gennemsnitlige salgspriser for cykler fra Taiwan på markedet i Fællesskabet faldt 19 %. Som følge heraf øgedes de taiwanske eksportørers markedsandel 50 % i mængde og 14 % i værdi.
(80) Samtidig konstateredes en overordnet forværring af EF-erhvervsgrenens situation med en stor nedgang i produktion (- 20 %), salgsmængde (- 22 %) og salgsværdi (- 14 %), og resultatet var negativ rentabilitet fra 1995.
(81) For yderligere at påvise årsagssammenhængen mellem den stigende mængde dumpingimport fra Taiwan og forværringen af EF-erhvervsgrenens situation blev der foretaget en undersøgelse inden for de forskellige kategorier af cykler. Denne viste, at EF-erhvervsgrenen havde det største produktionstab i mængde med hensyn til mountainbikes (kategori A). Dette segment udgør ca. 60 % af den samlede import fra Taiwan. Fra 1994 til undersøgelsesperioden viste undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen måtte nedsætte sin produktion af mountainbikes med 38 %, hvilket betød et salgstab på 1,4 mio. enheder, som stort set blev dækket med importerede cykler fra Taiwan.
(82) Desuden blev det fastslået, at cykler, der importeres fra Taiwan, og cykler, der produceres i Fællesskabet, er samme vare, som sælges via samme kanaler på markedet i Fællesskabet. Markedet er gennemsigtigt, og alle fagfolk på markedet i Fællesskabet kender de lave priser på de taiwanske cykler. Fra 1994 til undersøgelsesperioden konstateredes det, at de taiwanske eksportørers priser på markedet i Fællesskabet var faldet 19 %. Under disse omstændigheder må alene forekomsten af en stor mængde cykler til lave priser fra Taiwan have haft stor betydning på markedet.
(83) Analysen af udviklingen i EF-erhvervsgrenens priser viste også, at de gennemsnitlige salgspriser på mountainbikes faldt 12 % i de EF-medlemsstater, hvor importen af cykler fra Taiwan var koncentreret, dvs. i Det Forenede Kongerige, Frankrig og Tyskland. På den anden side var prisudviklingen mindre negativ i kategori B og D, hvor importen fra Taiwan kun udgjorde henholdsvis 13 % og 4 %. Trods ovenstående resultater vedrørende faldet i EF-erhvervsgrenens priser konstateredes det fortsat, at varerne fra Taiwan importeredes til priser, som lå langt under EF-erhvervsgrenens salgspriser. Som vist i betragtning 57 beregnedes der underbudsmargener fra 11,6 % til 28,7 %.
3. Virkningen af andre faktorer
a) Udviklingen i forbruget
(84) Fra 1994 til undersøgelsesperioden faldt forbruget på markedet i Fællesskabet 16 % i mængde og 11 % i værdi, hvilket tydede på en nedadgående tendens i cykelindustrien. En undersøgelse af udviklingen i forbruget (mængde) viser, at den største nedgang (-17 %) fandt sted mellem 1994 og 1996, og at tendensen var positiv (+1 %) mellem 1996 og undersøgelsesperioden.
(85) I den pågældende periode faldt EF-erhvervsgrenens salg 20 % i mængde og 12 % i værdi, mere end den faktiske nedgang i forbruget, som gav sig udslag i tab af markedsandele. Selv om der var en positiv udvikling i salgspriserne, faldt priserne på mountainbikes - den vigtigste type cykel i importen fra Taiwan - globalt set betydeligt i de medlemsstater, hvor der især importeres cykler fra Taiwan.
(86) Fra 1996 til undersøgelsesperioden steg importen fra Taiwan igen 12 % i mængde, men kun 7 % i værdi. Salgspriserne faldt yderligere 2 %, og markedsandelen øgedes 14 % i mængde og 9 % i værdi. Ovenstående opnåedes således på et tidspunkt, hvor forbruget kun steg ganske lidt udtrykt i mængde.
b) Importen af cykler fra andre lande end Taiwan
(87) Den samlede import af cykler til Fællesskabet fra andre lande end Taiwan faldt 32 % i mængde og 20 % i værdi. Antallet af cykler, som importeredes til Fællesskabet, faldt med over en mio. enheder. Da nedgangen i mængde var større end i værdi, var tendensen i de gennemsnitlige salgspriser således i vid udstrækning positiv i den undersøgte periode.
(88) Den største nedgang i importen fandt sted i 1995 og 1996 efter den negative udvikling i forbruget. De pågældende lande havde imidlertid større tab af markedsandele end nedgangen i forbruget. Der var en vis bedring i importen udtrykt i mængde og værdi mellem 1996 og undersøgelsesperioden efter den positive udvikling i forbruget på samme tidspunkt.
(89) I den undersøgte periode var der et mærkbart fald i importen fra lande, som var omfattet af antidumpingtold (Kina, Indonesien, Malaysia og Thailand), og der var næsten ingen import fra Kina.
(90) Efter faldet i dumpingimporten fra Kina, Malaysia, Indonesien og Thailand i den undersøgte periode blev Polen, Tjekkiet, Indien og USA de største eksportører af cykler til Fællesskabet. Importen fra disse lande udgør ca. 25 % af al anden import til Fællesskabet eller 70 % af importen, hvis der ses bort fra importen fra Taiwan. Importen fra disse lande steg 77 000 enheder i hele den undersøgte periode, medens importen fra Thailand til gengæld steg over 545 000 enheder, dvs. at virkningerne af førstnævnte importmængde tilsyneladende var meget begrænset i forhold til importen fra Thailand. Desuden viser en analyse af udviklingen i den vejledende importpris på varer fra disse lande, at det ikke havde yderligere betydning for trykket på priserne i Fællesskabet, idet der ifølge de foreliggende oplysninger i gennemsnit er tale om prisstigninger.
c) Andre producenter i Fællesskabet
(91) I 1996 tegnede andre producenter i Fællesskabet sig for ca. 40 % af den samlede produktion i Fællesskabet. Ingen af dem gav udtryk for, at de støttede klagen, men gav heller ikke udtryk for, at de var imod den.
(92) Fra 1994 til undersøgelsesperioden havde disse producenter et tab på 16 % af produktionen, 14 % af salget i mængde og 6 % af salget i værdi. Selv om deres markedsandel øgedes 2 % i mængde og 5 % i værdi i den pågældende periode, havde de nettotab i salgsmængde (- 695 000 enheder) og i produktion (- 837 000 enheder). De forvoldtes således også skade og havde samme vanskeligheder som EF-erhvervsgrenen.
(93) Flere eksportører og importører af cykler til dumpingpriser fra Taiwan hævdede, at skaden i Fællesskabet også i væsentlig udstrækning var afhængig af, hvordan italienske producenter, som ikke deltog i klagen, optrådte i de større EF-medlemsstater. Disse producenters priser blev betegnet som meget lave, og de underbød priserne på markedet i Fællesskabet.
(94) Kommissionen fik heller ikke her tilsendt overbevisende dokumentation for, at nogle producenters adfærd i Fællesskabet som sådan kunne have forvoldt den øvrige del af erhvervsgrenen skade. Det var derfor ikke muligt at vurdere virkningerne af EF-erhvervsgrenens angivelige optræden. Endvidere fremgår det af de foreliggende oplysninger, at produktionen i Italien faldt over 1,6 mio. enheder mellem 1994 og 1996. Det vil sige over 60 % af det samlede produktionstab for alle producenter i Fællesskabet i hele den undersøgte periode.
(95) I stedet for at forårsage EF-erhvervsgrenen skade viser det sig, at de italienske producenter, som ikke støttede klagen, selv led skade i den undersøgte periode. Ovenstående parters påstand blev derfor afvist.
d) EF-erhvervsgrenens eksport og andre aktiviteter
(96) Eksporten til tredjelande har altid været en mindre aktivitet for EF-erhvervsgrenen. Fra 1994 til undersøgelsesperioden udgjorde den ca. 2 % af det samlede salg med en mindre nedgang henimod slutningen af den pågældende periode. Den generelle nedadgående tendens i cykelindustrien samtidig med, at de vigtigste europæiske eksportvirksomheder i højere og højere grad forsyner eksportmarkederne med lokal produktion, kan til en vis grad forklare nedgangen i EF-erhvervsgrenens eksport. Denne nedgang kan imidlertid hverken berettige eller forklare den væsentlige skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen. Under alle omstændigheder kan den negative udvikling i skadesindikatorerne salg, salgspriser, markedsandel og rentabilitet ikke forklares ved ændringer i EF-erhvervsgrenens eksportaktiviteter, da disse faktorer alle udelukkende blev fastlagt for EF-erhvervsgrenens aktiviteter i Fællesskabet.
(97) Aktører på markedet i Fællesskabet hævdede, at flere klagende EF-producenters andre forretninger har været meget vanskelige i de senere år, og et bestemt selskab har mistet 50 % af sine eksportforretninger. Dette betød store tab og følgelig skade, som ikke kan tilskrives eksporten fra Taiwan.
(98) Med hensyn til dette krav bør det først nævnes, at kun et begrænset antal EF-producenter har en omfattende anden aktivitet end salg og produktion af cykler. To af dem indgik i stikprøven af EF-producenter. Ovennævnte situation vedrører kun en bestemt EF-producent.
(99) I en antidumpingundersøgelse undersøger Kommissionen udelukkende skadesfaktorer, som angår den aktivitet, der vedrører den pågældende vare i Fællesskabet. Derfor medtages eventuelle virkninger af forhold fremkaldt af anden aktivitet, som ikke vedrører eller er forbundet med den pågældende vare, automatisk ikke i resultaterne af undersøgelsen. Det vil sige, at de resultater, der førte til den konklusion, at EF-erhvervsgrenen forvoldtes væsentlig skade, kun vedrører cykelindustrien, og ovennævnte krav er således ikke relevante.
4. Konklusion vedrørende årsag
(100) Det kan ikke udelukkes, at andre faktorer end dumpingimporten fra Taiwan, specielt faldet i forbruget, bidrog til EF-erhvervsgrenens vanskelige situation. Men den betydelige stigning i importmængden fra Taiwan, større markedsandel, det omfattende prisfald og prisunderbud fra denne import havde væsentlige negative følger for EF-erhvervsgrenens situation på et tidspunkt, hvor der kunne forventes en positiv udvikling efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen fra Kina, Indonesien, Malaysia og Thailand. Det konkluderedes derfor, at denne import, særskilt betragtet, har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at skade, der er forårsaget af andre faktorer, ikke kunne ændre denne årsagssammenhæng.
I. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(101) Formålet med antidumpingforanstaltninger er at afhjælpe en situation, hvor dumpingimporten har skadelige virkninger for en EF-erhvervsgren. Dette bør føre til, at der genskabes en situation med effektiv konkurrence på markedet i Fællesskabet.
Efter at have draget en positiv konklusion med hensyn til dumping, skade og årsagen til denne skade undersøgte Kommissionen, om der var tvingende årsager til at drage den konklusion, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette bestemte tilfælde. I henhold til artikel 21, stk. 1, i grundforordningen undersøgtes til dette formål virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle involverede parter i undersøgelsen samt følgerne, hvis der indførtes eller ikke indførtes foranstaltninger på grundlag af de foreliggende oplysninger på dette foreløbige stadium.
(102) Det bør også nævnes, at det i antidumpingproceduren vedrørende importen af cykler med oprindelse i Kina og Malaysia, Indonesien og Thailand under lignende omstændigheder blev fastslået, at det er i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger.
2. EF-erhvervsgrenens interesser og aktiviteter forbundet hermed
(103) Generelt er det i en erhvervsgrens interesse, at der genskabes effektive konkurrencevilkår, og at der anvendes priser på markedet, som afspejler loyale handelsvilkår. Siden 1988 har EF-cykelproducenterne, hvoraf de fleste er små og mellemstore virksomheder, måttet konkurrere med dumpingimport. Erhvervsgrenen er derfor blevet meget sårbar, hvorfor det stadig i dag er nødvendigt at foretage rationaliseringer og omstruktureringer, hvilket viser erhvervsgrenens tilpasningsevne, konkurrencedygtighed og levedygtighed.
(104) Med gældende antidumpingforanstaltninger og en forventet positiv udvikling i forbruget vil det også være muligt at opretholde beskæftigelsen, som formindskedes med over 2 400 personer i hele den undersøgte periode. Med en gennemsnitlig antidumpingtold på 6,5 % på cykler, der importeres fra Taiwan, vil EF-erhvervsgrenen kunne fuldføre sin omstrukturering og komme finansielt på fode igen og således drage fordel af, at der igen skabes effektiv konkurrence på markedet.
(105) I betragtning af den væsentlige skade, som erhvervsgrenen er blevet påført i de senere år, er det højst sandsynligt, at dens sårbare finansielle situation vil forværres yderligere, hvis der ikke træffes foranstaltninger til at afhjælpe de negative virkninger af dumpingimporten fra Taiwan. Dette kunne i sidste ende føre til yderligere konkurser og virksomhedslukninger på markedet og således skade tusinder af andre arbejdspladser i hele Fællesskabet. Sådanne negative følger for cykelindustrien ville blive øget og skabe følgevirkninger for den europæiske industri for cykeldele og andre aktiviteter, der er forbundet med cykelindustrien.
3. EF-importørers interesser
(106) Som det fremgår af oplysninger fra administrationerne i medlemsstaterne importerer et stort antal importører cykler til Fællesskabet, men det har ikke været muligt at få rede på, hvor mange der er direkte berørt af denne procedure.
(107) For at vurdere virkningerne for importørerne, hvis der træffes foranstaltninger eller ikke træffes foranstaltninger, sendte Kommissionen spørgeskemaer til de importører i Fællesskabet, som den vidste var berørt af sagen. Det er muligt at udtage en stikprøve af importører efter offentliggørelsen af den midlertidige afgørelse og at aflægge kontrolbesøg på stedet for at efterprøve de indgivne oplysninger.
(108) Flere importører, som Kommissionen ikke havde kendskab til, gav sig til kende inden for fristen, anmodede om et spørgeskema og indsendte en besvarelse. En del importører indgav også skriftlige bemærkninger til proceduren. Af de 64 importører, som besvarede Kommissionens spørgeskema eller indgav oplysninger til Kommissionen, blev kun seks besvarelser anset for at være af betydning for en vurdering af virkningerne af antidumpingforanstaltninger for deres aktiviteter.
(109) De fremførte bemærkninger til de dynamiske virkninger af fornyelserne fra de eksporterende producenter fra Taiwan på markedet i Fællesskabet og til de negative virkninger af antidumpingforanstaltninger for deres virksomhed generelt, for beskæftigelsen og for forbrugernes endelige valg.
(110) Det vil ikke sætte importører af taiwanske cykler i en ufordelagtig situation i forhold til andre importører af cykler i Fællesskabet, hvis der indføres antidumpingforanstaltninger. Det vil simpelthen opveje de forvridende virkninger af skadelig dumping og genskabe loyale konkurrencebetingelser blandt alle aktører i Fællesskabet.
(111) På grundlag af relevante oplysninger fra nogle af importørerne fastslås det, at en gennemsnitlig antidumpingtold på 6,5 % på cykler, der importeres fra Taiwan, vil kunne skabe en stigning på ca. 3,3 % i de globale salgsomkostninger for importørerne. Disse ekstraomkostninger, eller i det mindste en del af dem, kunne væltes over på køberne i senere led, nemlig grossister eller detailhandlere, som allerede opnår forholdsvis høje fortjenstmargener på prisen for taiwanske cykler ved videresalg i Fællesskabet. Kommissionen finder derfor, at det foreslåede niveau for foranstaltninger ikke er af en sådan art, at det forhindrer importørerne i at importere taiwanske cykler, og disse cykler vil derfor altid findes på markedet i Fællesskabet.
(112) På grundlag af ovenstående fastslås det, at eventuelle negative virkninger for importørerne af foranstaltninger mod importen fra Taiwan ikke kan opveje de positive virkninger af foranstaltninger for de øvrige aktører i Fællesskabet.
4. Forbrugernes interesser
(113) Kommissionen modtog bemærkninger fra forbrugersammenslutninger i Fællesskabet, som udtrykte bekymring for, at salgspriserne på taiwanske cykler ville stige, hvis der blev indført antidumpingforanstaltninger. Der blev også fremsat krav om, at det var nødvendigt at bevare et bredt udvalg for forbrugerne, når de skulle købe cykler.
(114) Som allerede nævnt er det foreslåede niveau for foranstaltninger ikke af en sådan art, at det udelukker taiwanske cykler fra markedet i Fællesskabet på forhånd, og forbrugerne vil derfor stadig have samme udvalg til rådighed. For så vidt angår muligheden for stigende salgspriser, bør det også nævnes, at taiwanske cykler ikke importeres direkte af forbrugerne. Cyklerne passerer igennem et eller flere handelsled, før de udbydes til kunderne. Importprisen, på grundlag af hvilken der vil blive opkrævet antidumpingtold, udgør i gennemsnit 40 % af den samlede videresalgspris for cykler. I betragtning af en gennemsnitlig antidumpingtold på 6,5 % på importen af cykler fra Taiwan vil de direkte virkninger, om overhovedet nogen, af tolden på videresalgsprisen til forbrugeren allerede være begrænset til 2,6 %.
(115) Hvis der genskabes effektive handelsvilkår på markedet i Fællesskabet, vil konkurrencen fortsat være fordelagtig for forbrugerne med hensyn til prisniveau. Der vil desuden ikke automatisk blive tale om prisstigninger på grund af det store antal konkurrenter på markedet. Prisstigningerne vil afhænge af konkurrencen og brugernes adfærd. Sandsynligvis vil importører, grossister, detailhandlere og andre aktører, som sælger cykler fra Taiwan, også kunne beslutte, hvis det kan forsvares, at sænke deres relative fortjenstmargen, således at der ikke vil forekomme prisstigninger ved videresalg af taiwanske cykler til forbrugerne.
5. Følgerne for konkurrence på markedet i Fællesskabet
(116) Flere parter hævdede, at antidumpingforanstaltninger eventuelt kan frembringe en monopolsituation på markedet i Fællesskabet med store grupper som Derby, Cycleurope og Atag, som vokser i størrelse ved at opkøbe mindre selskaber.
(117) Der er mange producenter i eksportlande som USA, Tyrkiet, Polen, Tjekkiet, Indien og Taiwan, som eksporterer til Fællesskabet, og der er mange aktører og producenter i Fællesskabet. Der er derfor ingen fare for at skabe en monopolsituation på cykelmarkedet.
(118) Endvidere er det foreslåede niveau for foranstaltninger ikke af en sådan art, set fra et økonomisk synspunkt, at det på forhånd udelukker eksporterende producenter fra Taiwan fra markedet i Fællesskabet, og deres varer vil derfor fortsat være til stede på markedet. Foranstaltninger vil således sikre, at der genskabes effektive konkurrencevilkår for alle aktører på markedet, og dette vil stimulere markedskræfterne.
6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(119) Efter en undersøgelse af de forskellige interesser i denne procedure blev der ikke konstateret nogen grund til, at der ikke skulle indføres antidumpingforanstaltninger. Tværtimod er det nødvendigt at indføre antidumpingforanstaltninger for at forhindre yderligere forværring af den skade, der allerede er påført EF-erhvervsgrenen, og for at opretholde beskæftigelsen i industrien.
(120) Efter Kommissionens opfattelse vil det også genskabe effektive konkurrencevilkår for alle aktører på markedet i Fællesskabet, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger i dette tilfælde. Forbrugernes valg vil ikke blive berørt, og de vil fortsat kunne finde et stort antal konkurrenter på markedet, hvilket vil forhindre, at der sker uberettigede stigninger i videresalgspriserne.
J. MIDLERTIDIG TOLD
(121) For at forhindre at dumpingimporten forvolder yderligere skade, inden undersøgelsesperioden udløber, bør der træffes midlertidige antidumpingforanstaltninger. Disse foranstaltninger bør indføres i form af en midlertidig antidumpingtold. I betragtning af det brede udvalg af cykler fra Taiwan blev en værditold anset for at være den bedst egnede form for foranstaltning.
Med henblik på at fastlægge niveauet for den midlertidige told, blev der taget hensyn til det konstaterede dumpingniveau og det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen.
(122) Det nødvendige toldbeløb til at afhjælpe virkningerne af skadelig dumping bør sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at dække produktionsomkostningerne og opnå en rimelig fortjeneste på salget. En fortjenstmargen på 8 % af omsætningen vil være et passende grundlag, af hensyn til langsigtede investeringer til fortsat produktionsudvikling osv. EF-erhvervsgrenen kunne også med rimelighed forvente et sådant udbytte, hvis der ikke fandtes skadelig dumping.
(123) Der blev fastsat skadesmargener for hver enkelt model som forskellen mellem EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, forhøjet med ovennævnte fortjenstmargen på den ene side, og de faktiske nettosalgspriser for sammenlignelige importerede modeller, som anvendtes til beregningen af underbud, på den anden side. Forskellen udtryktes så i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet.
(124) Da der for alle eksporterende producenter i stikprøven konstateredes lavere dumpingmargener end skadesmargener, bør der indføres en midlertidig told svarende til den fastlagte dumpingmargen i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen.
(125) Den midlertidige antidumpingtold for selskaber, som var samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen, men som ikke indgik i stikprøven, er lig med den gennemsnitlige dumpingmargen for selskaber, som indgik i stikprøven, vejet på grundlag af eksportmængden til Fællesskabet. Denne var i alle tilfælde lavere end det nødvendige toldbeløb til at afhjælpe skaden. Den midlertidige antidumpingtold for selskaber, som ikke var samarbejdsvillige, er baseret på den dumpingmargen, der beregnedes for disse selskaber som omhandlet i betragtning 42, da det nødvendige toldbeløb til at afhjælpe skaden i alle tilfælde oversteg den fastlagte dumpingmargen.
K. SLUTBESTEMMELSER
(126) Af forvaltningsmæssige hensyn bør der fastsættes en frist, inden for hvilken de berørte parter kan give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Det skal desuden bemærkes, at alle afgørelser, der træffes med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på enhver endelig told, som Kommissionen måtte foreslå -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af cykler og andre cykler (herunder trehjulede transportcykler), uden hjælpemotor, med eller uden kuglelejer, henhørende under KN-kode 8712 00 10, 8712 00 30 og 8712 00 80 og med oprindelse i Taiwan.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes i henhold til stk. 3 og 4, til 18,2 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet (Taric-tillægskode 8900).
3. Varer, der fremstilles og sælges til eksport af de eksporterende producenter, der er nævnt i bilaget, er omfattet af en midlertidig antidumpingtold på 5,4 % (Taric-tillægskode 8548).
4. Varer, der fremstilles og sælges til eksport af de selskaber, der er nævnt nedenfor, er omfattet af følgende antidumpingtoldsatser:
TABELPOSITION
5. Gældende bestemmelser om told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.
6. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af de i stk. 1 omhandlede varer er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
Artikel 2
Parterne kan inden for 15 dage fra tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen, jf. dog artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 384/96.
Parterne kan inden for en måned fra tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til gennemførelsen af denne forordning, jf. dog artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i en periode af seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. august 1998.